230 likes | 382 Views
MATU – et pædagogisk psykologisk perspektiv på social transformation Køn, Vold og social retfærdighed Københavns Universitet September, 2005. Peter Berliner Københavns Universitets center for international traumatisk stress forskning og praksis. Effekten af Vold.
E N D
MATU – et pædagogisk psykologisk perspektiv på social transformationKøn, Vold og social retfærdighed Københavns UniversitetSeptember, 2005 Peter Berliner Københavns Universitets center for international traumatisk stress forskning og praksis
Effekten af Vold • Begrænser andres ytringsfrihed • Søger at fratage andre værdi – - som menneske (selvværd) - som medmenneske (social kapital - handlefrihed) - materielt (kontrol over ting, penge, ressourcer) • Opløser den sociale sammenhængskraft i communiet (angst, mistillid, hævn…) • Er en del af undertrykkelse og social uretfærdighed
Køn og Vold – Globalt set (1) Mænd og ulykker: • Risk-taking (dobbelt så mange dødsfald blandt drenge pga. leg, i sport, etc ) • Kommer til skade tre gange så ofte som kvinder • Beskadiger rygsøjlen tre/fire gange så ofte • Dobbelt så ofte arbejds-ulykker • Ofte relateret til maskulinitets-ideologier!
Køn og Vold – Globalt Set (2) Kriminalitets udøvelse: • Mænd overgår kvinder i alle former for kriminalitet, især vold • Ex. Australien I 1995: Mænd = 95% af fængslede • Veldokumenteret sammenhæng mellem kriminalitet, arbejdsløshed, fattigdom og social marginalisering.
Drabsdømte i Grønland (til 1998) • Drabsforsøg: 250 pers. • Drab: 188 pers. Heraf 20 kvinder og 168 mænd
Vold og børn i politiets Døgnrapporter, Nuuk 2002-2003 • Udøvere – 2003: antal registreringer drenge piger Butikstyveri 49 48 Brugstyveri 85 2 Indbrud 77 5 Hærværk 36 3 Tyveri 30 6 Vold 22 3 Antal børn, der begik kriminalitet: 140 67
Børn i Politiets Døgnrapporter - Nuuk, 2002-2003 • 2002: drenge piger gerningsmænd 361 117 ofre 133 110 involverede 177 135 ialt 671 362 • 2003: gerningsmænd 456 186 ofre 179 185 Involverede 266 189 ialt 901 560
Køn og Vold – Globalt set (3) Mænd som ofre • Mænd har større sandsynlighed for at blive skadet ved vold – udenfor hjemmet (Ex. Sverige: 3 gange så mange henvendelser til hospital). • Større risiko for at blive myrdet af en fremmed • Større risiko for gentagelse af overfald – især arbejdsløse, minoriteter, og involverede i narko/anden kriminalitet • Drenge udsatte – ex. USA: dobbelt så stor risiko for en dreng under 5 år for at blive myrdet.
Vold og børn i politiets Døgnrapporter, Nuuk 2002-2003 • Ofre – 2003: antal registreringer drenge piger Afleveret til politiet 56 31 Seksuelt misbrug 7 40 Social sag 18 15 Vold 18 13 Fundet på gaden 2 11 Antal børn i kategorien offer: 179 185
Køn og Vold – Globalt set (4) Selvmord: • I Vesten: 4 gange højere end for kvinder • Højest blandt marginaliserede – migranter, oprindelige folk, homoseksuelle og minoriteter. • Sammenhæng med eksklusion, relativ fattigdom, social isolation, tab af partner, alkohol påvirkning • Sammenhæng med anden sundhedsfarlig adfærd – alkohol, stoffer, rygning og vold • I Grønland 1990-1999: mænd 432; kvinder 95 28% havde ikke betroet sig til andre før selvmordet.
Forslag til National Strategi for Selvmordsforebyggelse I Grønland: Anbefalinger: 1. Nedbringelse af den sociale ulighed på samfundsniveau anses som nævnt tidligere som en grundlæggende forudsætning for en generel højnelse af menneskers trivsel og dermed også nedbringelse af antallet af selvmord. (side 20) Sigter på en social fordeling af mulighederne for - levevilkår - familieliv - uddannelse - erhverv
Køn og Vold – Globalt set (5) Opsummerende: Sammenhæng mellem vold (udøvelse, offer og selvmord) og • Arbejdsløshed • Relativ fattigdom • Social marginalisering • Få andre alternativer for at opnå - anerkendelse (som mand) - muligheder for social deltagelse - materielle goder
Flergangs-kriminelle her • Mænd • Kortere uddannelse (ufaglærte/arbejdsløse) • Offentlig økonomisk støtte • Uden egen bolig • Ugift og uden børn • Har hyppigere psykiske lidelser • Er vokset op i hjem med misbrugsproblemer • Drikker alkohol og ryger hash mere end gennemsnittet (Helene Brochmann, 1998)
Køn og Vold – Globalt set (6) Forklaringer: • Individualiserende • Biologiserende • Skylds-fokuserede • Årsags-fokuserede • Beskrivende • - har sjældent ført til løsninger!
”Der er en sammenhæng mellem alvorligheden af den begåede kriminalitet og forekomsten af sociale problemer” (Helene Brochmann, side 36).
“Undersøgelserne tyder på, at unge mænd nu udgør en særlig udsat gruppe, både hvad angår risiko for at få en indlæggelseskrævende psykisk lidelse og for at dø ved selvmord” (Inge Lynge, side 119). • Forebyggelse må for begge fænomener sætte fokus på socialiseringsprocesser, på opbygning af social og kulturel kompetence, så de pågældende føler sig som en del af samfundet, og på handlingskompetence til løsning af tilværelsesproblemer, ikke mindst problemer i forhold til andre mennesker” (side 102).
MATU – drengenes beretning • Ikke at have nogle at snakke med (om problemer, glæder, etc..) • At være udsat for vold (blive frataget indflydelse, muligheden for dialog…) • Alkoholmisbrug (i communitiet) • At være omgivet af vold – og at udøve vold selv • Konflikter i skolen • Tidligt ansvar for andre • Manglende forbilleder / manglende værdier • Voldsomme straffe – men uden virkning • Manglende meningsfuld beskæftigelse • Negativ selv-beskrivelse
Social eksklusion • Diskursivt – beskrivelsen • Socialt – interaktion med andre • Materielt – deltagelse i arbejde og fordeling af goder
MATU – Værdier og organisering • Inviterer til deltagelse i et fællesskab, der - ændrer diskursen (forholder sig aktivt til den) - opbygger social støtte (forholder sig aktivt til kvaliteten af dette) - ændrer fordeling af ressourcer • Praktiserer kritisk medborgerskab • Praktiserer værdier (menneskerettigheder).
MATU – Filosofi i Praksis • Spørger hvorledes de unge kan bidrage til fællesskabet – i stedet for om hvordan de kan (lære at) kontrollere sig selv • Inviterer med – og bryder med en psykologisk/pædagogisk diskurs om kamp med de unge (hvor man søger det ikke værende – frem for at bygge på de værende ressourcer) • Gør det, man ønsker at fremme (være med i) • Får samfundet til at se drengenes værdi og handlekraft I fællesskabet. • Fremmer værdier: respekt, håb, fællesskab (integration, solidaritet, social støtte), gennemskuelighed, deltagelse i aktiviteter (sport, arbejde, uddannelse), ytringsfrihed, kritisk forholden sig til kvalitet (medborgerskab) – såvel for drengene som i samfundet
MATU - impact • Skaber udvikling i communitiet – nye betingelser og nye handlemuligheder – omkring gensidig respekt, samarbejde, og ansvarsfølelse og kærlighed til børnene • Sænker voldsniveauet • Fremmer et ressource-givende og forandrings-skabende sprog i debatten / offentligheden (påvirker opinionen) • Fremmer handlemuligheder, der giver social inklusion (fællesskab) – såsom sportsaktiviteter • Fremmer aktiv deltagelse i samfundets udvikling (kritisk medborgerskab) – som en form for forbillede / værdisætter
MATU - bæredygtighed • Bidrage til respekt for værdier om ikke-vold og menneskerettigheder • Uddanne aktive eksponenter for dette • Blive en sportsforening, åben for alle • Blive uddannelsessted for professionelle • Derved fortsætte som en åben, social læringsproces – der skaber viden og empowerment i selve processen. • MATU kan fortsætte som (praksis)filosofisk projekt – en bestemt måde at forholde sig respektfuldt overfor andre.
The End • Tak for Jeres opmærksomhed