180 likes | 306 Views
Forsvarlig drift … og bedre skal det bli 31. Oktober 2007 Odd Arild Haugen. Begrepet forsvarlig virksomhet . Lov om helsepersonell §4 Helsepersonell skal utføre sitt arbeid i samsvar med de krav til faglig forsvarlighet og omsorgsfull hjelp som kan forventes
E N D
Forsvarlig drift … og bedre skal det bli 31. Oktober 2007 Odd Arild Haugen
Begrepet forsvarlig virksomhet. Lov om helsepersonell §4 Helsepersonell skal utføre sitt arbeid i samsvar med de krav til faglig forsvarlighet og omsorgsfull hjelp som kan forventes ut fra helsepersonellets kvalifikasjoner, arbeidets karakter og situasjonen for øvrig Lov om spesialisthelsetjenesten § 2 – 2 … helsetjenester skal være forsvarlige Lov om kommunehelsetjenester § 6 – 3 impliserer forsvarlighet
Hva innebærer kravet til forvarlighet? Noe mer enn dagligtalen. Bestemmelsene i lovene gir ikke direkte svar. Rettslig standard. Det mest grunnleggende i helseretten. Minstekravet for praksis i helsevesenet. Loven selv gir ikke svar på hvilke normer som stilles. Må søke utenfor loven for å finne innhold. Asbjørn Kjønstad: Helserett. 2005.
Bestemmelsene viser til medisin og helsefag • utenfor loven • Individkrav( lov om helsepers. § 4.) • Kontinuerlig forandring i praksis og teori. • Vanskelig å finne en klar standard • Krav til å følge med i utvikling • Tryggere på ”vanlig praksis” • Alvorlig resultat kan virke inn. • Gjelder alle deler av medisinsk praksis • Gjelder ikke alternativ behandling • Kravet overordnet andre prinsipper
Systemkrav ( Spes.htj. § 2 – 2.) Rettet mot ledelsen av virksomheten: Krav til organisatoriske løsninger for å oppfylle forsvarlighetskravet. Forsvarlig § 16 helsepersonelloven har motsvarende bestemmelse. Forskrift for internkontroll i helse- og sosialsektoren §4. Styringsskjema for organisasjonen.
Forskriftene § 4 • a) organisasjon, mål, forebedr.arb., ansvar • c) ansatte tilstrekkelig kunnskap og ferdigh. • d) arbeidstakere medvirker og bidrar • e) pasienter og pårørendes erfaring brukes • f) oversikt over fare for svikt • g) utvikle og forbedre prosedyrer, rutiner • for forebygge brudd på helselovgiv. • h) systematisk overvåking av internkontroll
Begrep forsvarlig/uforsvarlig ikke lett å fastslå – ikke mål Optimal praksis God praksis Forsvarlig Uforsvarlig ENKELTKONSULTASJONER og FORLØP
Komplisert organisasjon: ”Løst sammensatt system” Institusjon. ): Har funnet en selvsagt form Ledelse: Ansvar med tilhørende styringsrett: 40 lover, god praksis, systemkrav. Økonomi. Leger: autonomi (§ 4,3 med. beslutn) Spenning og polarisering. Helsesystem: politiske organisasjoner. Forandringer, også innen kvalitet, må passere organisasjoners mikro-politske filter
Hvor entydige er signaler om kvalitet? • Sentrale organer: • Internkontroll - systemrevisjon • Kvalitetsindikatorer • Lovbestemmelsene • Sykehusdirektør • Internkontroll • Sertifisering - akkreditering • Klinikere • Helseresultater • Registere. Lukket status.
Kommunikasjonsverktøy: • Kvalitet - hvordan er realiteten • Økonomi - hva koster det • Produktivitet - hvor ”efficient” • Mangler systemer
POST OP MED A AKUTTM. KIR B 3 KIR B OPR KIR B 3 MED A KIR/ MED URED UTREDN. AKUTTINNL. PRE OPER. OPERASJON OVERVÅK PAS. BEH. PAS.BEH. ETTERKONTR.
Kvalitet ikke seg entydigbegrep • Erfaring: mye retorikk • Ett problem: • Hva mener vi med kvalitet? • dagligdags ”bra” • vitenskapelig / ekspertvurdering • pasienttilfredshet • konsument: valgfrihet • demokratisk – kollektivt gode • Pfeffer and Cote, 1991
Arbeid og spenning rundt arbeid: • Hvordan står det til med kvalitet ? • Makro svaret: • Leveår • Forhindre sykdom/død • Helsevesenet stadig viktigere for • liv og helse • Thomas McKeown, John P. Bunker, Martin McKee/Ellen Nolte
Urotall: Pasientskadeerstatning (NPE) Ca 3 300 saker i fjor - ca 1/3 medhold) Uheldige hendelser i helsevesenet. Hvis internasj. gjennomsnitt passer på Norge: Ikke tilsv register i Norge. Av vel 800 000 utskrevne pasienter i 2005 ca 80 000 uheldige hendelser ca 4 000 dødsfall Halvparten mulig forebygget? Stor avstand til faktiske meldinger Hvorfor annerledes enn i andre land? Peter F. Hjort: Uheldige hendelser i Helsetjenesten. 2007.
Hva med medisinsk kultur? Luftfart? Gjorde opp materiale. Kasus for mislykket behandling. Alle vil ha best mulig kvalitet. Bedre kvalitet krever forandring Lærende organisasjon Peter Hjorts utgangspunkt: Åpenhet – registrering. Konsekvenser. Får vi data? Skapes overdrevne reaksjoner i media? Tillit? Registre. Ingen forandring som inkl. registrering av individuelle eller kollektive adferdsfeil uten å passere mikro-politiske filtere.
Jussens krav til forsvarlig virksomhet • peker tilbake på medisinsk praksis. • God praksis. Status uklar. • Viktig arbeid organisasjon og system • Kunnskap om realiteter: Kvalitet & • Kompleksitet. Helsetj. forskn. • Trend for mer åpenhet • Pleie kvalitets kultur, lærende organis. • Samspill • Systemer for kommunikasjon / roller