1.08k likes | 1.2k Views
KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA Választható vizsgatárgy. KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI ÁGAZAT. A diasort hatályosította: dr. Mihajlov Dobromir (Külpolitikai ágazat) és dr. Kladek András (Biztonság és védelempolitika) 2013. I. rész Külpolitikai ágazat.
E N D
KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA Választható vizsgatárgy KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI ÁGAZAT A diasort hatályosította: dr. Mihajlov Dobromir (Külpolitikai ágazat) és dr. Kladek András (Biztonság és védelempolitika) 2013.
1. A magyar kül- és biztonságpolitika alapjai, céljai, az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikája és Magyarország
Célkitűzések: • A vizsgázó ismerje meg Magyarország külpolitikájának alapjait, • érdekérvényesítő eszközeit, • célkitűzéseit, • prioritásait, • jogszabályalapjait, • mozgásterének dimenzióit, • eszköztárát, és az ezzel kapcsolatos nemzetközi hátteret, aktuális kihívásait, valamint • az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának alapjait, illetőleg • az EU és Magyarország kül- és biztonságpolitikájának kapcsolatát.
A magyar kül- és biztonságpolitika alapjai • A magyar külpolitika alapjait különösen az alábbi dokumentumok tartalmazzák: • 1012/2008. (III. 4.) Korm. határozat Magyarország külkapcsolati stratégiájáról (Stratégai Határozat); • „Magyar külpolitika az uniós elnökség után” c. stratégiai dokumentum (2011. december 19.) (Stratégiai Dokumentum); • 1035/2012. (I. 21.) Korm. határozat a Nemzeti Biztonsági Stratégiáról, ld. a 42-43. pontját ; • 656/2012. (XII. 20.) Korm. határozat a Nemzeti Katonai Stratégiáról, ld. a 9. pontját ; • 1059/2009. (IV. 24) Korm. határozat
Magyarország külkapcsolati stratégiája • Milyen alapvető értékeket vall a Stratégiai Határozat és a Stratégiai Dokumentum? • Melyek a nemzetközi környezetet formáló legfontosabb tényezők? • Magyarország helye, szerepe, mozgástere • szomszédos államokhoz fűződő kapcsolatok, • nemzetközi szervezetekben való tagságunk (EU, NATO) • Melyek a magyar külkapcsolati stratégia fő irányai és a Stratégiai Dokumentum prioritásai? • Milyen területeken szükséges Magyarország aktív cselekvése?
Az EU közös kül- és biztonság-politikájának kialakulása • 1987. Európai Politikai Együttműködés (Egységes Európai Okmány) • 1993. az Európai Unió és a Közös kül- és biztonságpolitika megteremtése (Maastrichti Szerződés) • 1999. az Amszterdami Szerződés eszközrendszere • közös stratégiák • közös álláspont • közös akciók • nemzetközi szerződések • nyilatkozatok • démarche
A Lisszaboni Szerződés és a közös kül- és biztonságpolitika • A közös kül- és biztonságpolitika viszonya az Unió egyéb tevékenységeihez • Külügyi és biztonságpolitikai főképviselő • Az Unió fellépésének eszközei • általános iránymutatások • határozatok • tagállamok közötti rendszeres együttműködés • Döntéshozatal a közös kül- és biztonságpolitika területén • Az Európai Bíróság hatáskörei • Az EU és az ENSZ Biztonsági Tanácsának kapcsolata
Magyarország és az EU kül- és biztonságpolitikája Mennyiben jelent változást Magyarország számára az EU-ba és a NATO-ba történt belépésünk? • Az Európai Unió Magyarország külkapcsolatainak elsődleges terepe • Az EU külkapcsolatainak kettős rendszere • Hatékony érdekérvényesítés eszközei: • határozott álláspont • kompromisszumkészség
Néhány fontos fogalom Démarche Kül- és biztonságpolitikai főképviselő Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) Az uniós Európai Külügyi Szolgálat vezetője
Ismeretellenőrző kérdések Melyek a Stratégiai Határozat és Dokumentum által vallott alapvető értékek? Miként elemzi Magyarország helyét, szerepét és mozgásterét a két dokumentum? Mely területeken irányoz elő cselekvést Magyarország számára a két dokumentum? Hogyan történik a döntéshozatal a Lisszaboni Szerződés értelmében a közös kül- és biztonságpolitika területén? Hogyan határozza meg az EU NATO-hoz és ENSZ Biztonsági Tanácshoz fűződő viszonyát a Lisszaboni Szerződés?
Célkitűzések: • A jelölt adjon számot a nemzetközi jog alapfogalmairól. • A köztisztviselő ismerje meg a nemzetközi szervezet intézményét és működését, továbbá legyen képes bemutatni az e szervezetekben való magyar részvételt. • A vizsgázó ismerje a nemzetközi jog alapelveit és ezek megjelenését a magyar Alaptörvényben, a nemzetközi szerződések fajtáit, a megkötésükkel kapcsolatos eljárást, és a hatályosulásuk szabályait.
Külpolitika, diplomácia, nemzetközi jog • Külpolitika (fogalma, elemei) • Nemzeti érdekek meghatározása • Külpolitikai orientációk, célok meghatározása • Külpolitikai cselekedetek • Diplomácia fogalma (tevékenység, szervezet) • A nemzetközi jog és a külpolitika kölcsönhatása
A nemzetközi jog fogalma, tárgya, forrásai • A nemzetközi jog fogalma • Mivel foglalkozik a nemzetközi jog? (a nemzetközi jog tárgya) • Melyek a nemzetközi jog forrásai? • Jogforrások a Nemzetközi Bíróság Statútuma szerint • Statútumon kívüli jogforrások • Jogforrási hierarchia a nemzetközi jogban
A szokásjog jellemzői • Kialakulásának feltételei • Materiális feltétel • Pszichológiai feltétel (opinioiuris) • Helye a jogforrási hierarchiában • A kodifikáció jelentősége
A nemzetközi jog alapelvei (Ius cogensek) A iuscogensfogalma és helye a jogforrási hierarchiában Mely dokumentumokból vezethetőek le a nemzetközi jog alapelvei? Melyek a nemzetközi jog iuscogensei? Van-e a iuscogensekközött hierarchia? Mely iuscogensek(és hol) találhatóak meg a magyar Alaptörvényben?
A nemzetközi jog alanyai • Államok • Melyek az államiság feltételei? (1933. Montevideói egyezmény) • (Kormányközi) nemzetközi szervezetek – IGO • Magánszemélyek • Mennyiben tekinthető a magánszemély a nemzetközi jog alanyának? • A jogalanyiság tartalma alanyonként
Az állam és a kormány elismerése • Az államelismerés fogalma és jelentősége • Konstitutív vagy deklaratív aktus? (A Badinter-bizottság gyakorlata) • De iure / de facto / ad hoc elismerés • Egyéni / kollektív elismerés • Kifejezett / hallgatólagos elismerés • A kormányelismerés fogalma és jelentősége • Mi a különbség a de iureés a de facto kormány között?
A (kormányközi) nemzetközi szervezetek • A nemzetközi szervezetek általános jellemzői • A nemzetközi szervezetek tagsága • Hogyan osztályozhatóak a nemzetközi szervezetek tagságuk alapján? • Melyek a tagsági „fokozatok”? • Két sajátos fogalom: • székhelyegyezmény • nemzetközi szervezet melletti állandó képviselet • Hogyan hozzák döntéseiket a nemzetközi szervezetek? • A kormányközi nemzetközi konferenciák jelentősége
A nemzetközi szerződések joga • Nemzetközi szerződés fogalma és elhelyezkedése a nemzetközi jogforrási hierarchiában • Melyek a nemzetközi szerződések tipikus elnevezései? • Szerződés, egyezmény, megállapodás, alapokmány, jegyzőkönyv, kompromisszum, stb. • Nemzetközi szerződések osztályozása • A részes felek száma szerint • Utólagos csatlakozhatóság szerint • Tárgya szerint
Nemzetközi szerződések megkötése a magyar jogban • Nemzetközi szerződés előkészítése • Az első szövegtervezet elfogadásáig • A hatáskörrel rendelkező miniszter a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésbendönt. • Nemzetközi szerződés létrehozása – mettől meddig tart? • Nemzetközi szerződés szövegének végleges megállapítása • Felhatalmazás a kötelező hatály elismerésére • Felhatalmazást követő eljárás • Nemzetközi szerződés beiktatása (nyilvántartásba vétele), illetve nyilvántartása
A nemzetközi szerződést kihirdető jogszabály • Mikor ad felhatalmazást a nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére az Országgyűlés? (Ld. még a 22/2012. (V. 11.) AB határozatot) • Melyek a kihirdető jogszabály kötelező tartalmi elemei? • Melyek a kihirdető jogszabály eshetőleges tartalmi elemei? • Mit jelent a fenntartás intézménye és mi a joghatása? • Mit jelent az ideiglenes alkalmazás intézménye és mi a funkciója? • Mi a teendő, ha még nem ismert a szerződés hatályba lépésének időpontja?
A nemzetközi szerződés hatálya • Nemzetközi szerződések területi hatálya • Nemzetközi szerződések személyi hatálya • Mikor vonatkozhat egy nemzetközi szerződés harmadik államra? • Nemzetközi szerződések időbeli hatálya • Milyen feltételek támaszthatóak a szerződés hatályba lépéséhez? • Meddig tarthat egy szerződés hatálya? • Hogyan függ össze a szerződés hatályba lépésével az ideiglenes alkalmazás?
Nemzetközi szerződések érvénytelensége és megszűnése • Nemzetközi szerződések érvénytelensége • Érvénytelenség fogalma és joghatása • Semmisségi okok • Megtámadhatósági okok • Nemzetközi szerződések megszűnése • Megszűnés fogalma és joghatása • Megszűnés a felek közös akaratából • Megszűnés a nemzetközi jog általános szabályai alapján • Mit jelent a nemzetközi szerződés felfüggesztése?
Az uniós jog helye a magyar jogrendszerben • Milyen főbb megállapítások vonhatók le az Alaptörvény Alapvetés fejezet E. cikk (2) bekezdéséből? • Milyen megállapításokat tett az Alkotmánybíróság az uniós joggal összefüggésben? • 1053/E/2005. AB határozat • 72/2006. (XII. 15.) AB határozat • 143/2010. (VII. 14.) AB határozat • 22/2012. (V. 11.) AB határozat
Néhány fontos fogalom Iuscogens Szokásjog Állam (Kormányközi) nemzetközi szervezet Székhelyegyezmény Nemzetközi szerződés Fenntartás
Ismeretellenőrző kérdések Melyek a nemzetközi jog forrásai? Helyezze őket jogforrási hierarchia szerinti sorrendbe! Melyek a nemzetközi jog alapelvei? Kik/mik tekinthetőek a nemzetközi jog alanyainak? Mi jellemzi az egyes jogalanyok jogalanyiságát? Melyek a nemzetközi szerződések létrehozásának fázisai a 2005. évi L. törvény szerint? Hol helyezkedik el az uniós jog a magyar jogrendszerben?
3. A nemzetközi kapcsolatok alakításában résztvevő állami szervek feladatai Magyarországon
Célkitűzések A vizsgázó ismerje meg: • a nemzetközi kapcsolatok alakításában részt vevő – az Alaptörvényben és más törvényekben meghatározott – állami szervek feladat- és jogköreit, eszközrendszerüket, továbbá • a nemzetközi és a belső jog viszonyát. • Ismerje meg az Alkotmánybíróság hatáskörét a nemzetközi szerződéseknek az Alaptörvénnyel való összhangja előzetes és utólagos vizsgálata, illetve • jogszabálynak nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálata terén.
Külügyi hatalom és külügyi igazgatás • A külügyi hatalom fogalma • a külügyi hatalom mint hatáskörök összessége • a külügyi hatalom egységessége • a külügyi hatalom által felölelt jogkörök • A külügyi tevékenység mint igazgatási tevékenység • Jellemzői • Specifikumai
Az Országgyűlés külügyi feladat- és hatáskörei • Jogalkotási feladatkör • Nemzetközi szerződést kihirdető törvény elfogadásának sajátosságai • A Kormány külpolitikai tevékenységének ellenőrzése (interpellációs jog, beszámoltatási jog) • Az Országgyűlés elnökének szerepköre • Az Országgyűlés Külügyi bizottsága • Az Országgyűlés Európai ügyek bizottsága • Az Országgyűlés Külügyi Hivatala • A Kárpát-medencei Magyar Képviselők Fóruma
A köztársasági elnök külügyi feladat- és hatáskörei • Képviseli Magyarországot • Elismeri a nemzetközi szerződés kötelező hatályát • Aktív és passzív követküldési jogot gyakorol • Magyar nagykövetek és követek megbízása • Más államok nagykövetei és követei megbízólevelének átvétele • Állampolgársági ügyek
A Kormány, a miniszterelnök és a miniszterek külügyi feladatai A külpolitikai tevékenységet elsősorban a kormányfő és a külügyminiszter látja el A Kormány feladatai A Kormányfő feladatai A Miniszterelnök általános helyettesének feladatai A Miniszterelnökségen működő külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkár feladatai A közigazgatási és igazságügyi miniszter feladatai kormányzati koordinációs felelőssége körében, illetve szakpolitikai miniszteri hatáskörében Más miniszterek feladatai
A külügyminiszter feladat- és hatáskörei Felelős különösen (példálózó felsorolás): • az egységes kormányzati külpolitika koordinálásáért ; • a kül- és biztonságpolitikáért; • Magyarország külkapcsolatokban és nemzetközi szervezetekben való képviseletéért; • a konzuli szolgálat irányításáért; • a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárás koordinációjáért, • a diplomáciai és állami protokollért; • egyes nemzetközi jogi tárgyú jogszabályok előkészítéséért
Az Európai Külügyi Szolgálat • Mióta létezik az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének tisztsége és mik a feladatai? • Hogyan épül fel az Európai Külügyi Szolgálat? • központi igazgatási szerv • képviseletet ellátó küldöttségek és irodák
A nemzetközi jog és a belső jog viszonya • Monizmus és dualizmus jellemzői • Inkorporáció és transzformáció fogalma • „Magyarország nemzetközi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját. Magyarország elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A nemzetközi jog más forrásai jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.” (Alaptörvény Alapvetés fejezet Q. cikk (2) és (3) bekezdés) • Mi jellemzi a magyar jogrendszerben a nemzetközi jog és a belső jog viszonyát?
Belső jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálata • Ki jogosult az eljárás kezdeményezésére? • Ha megállapításra kerül a vizsgált jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközése… • Mikor semmisíti meg az Alkotmánybíróság a jogszabályt? • Mikor hívja fel a jogalkotót az összhang megteremtésére? • Jogalkotói feladattal kapcsolatos mulasztás vizsgálata
A nemzetközi szerződés Alaptörvénnyel való összhangjának előzetes és utólagos vizsgálata • Előzetes (ex ante) normakontroll • Kik jogosultak indítványozásra és mikor? (Két lépcsőben, vagylagosan…) • Milyen jogkövetkezményekkel jár, ha az Alkotmánybíróság Alaptörvény-ellenességet állapít meg? • Utólagos (ex post) normakontroll • Kik indítványozhatják? • Melyek a vizsgálat szempontjai és jogi következményei?
Az EU döntéshozatali tevékenységében való magyar részvétel • Az Európai Unió tevékenységében való magyar részvétel fórumai • Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság szakértői csoportjai • Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság • A közigazgatási államtitkári értekezlet • A külügyminiszter és az érintett miniszterek • A Kormány
Néhány fontos fogalom Külügyi hatalom Külügyi közigazgatás Aktív és passzív követküldés Európai Külügyi Szolgálat Monizmus és dualizmus Inkorporáció és transzformáció Nemzetközi szerződés Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálata
Ismeretellenőrző kérdések Melyek a köztársasági elnök legfontosabb külügyi feladat- és hatáskörei? Milyen feladatai vannak a Kormánynak és a Miniszterelnökségnek a külügyek alakításában? Melyek a külügyminiszter főbb feladatkörei? Mit tud az Európai Külügyi Szolgálatról? Milyen elméletek léteznek a nemzetközi jog és a belső jog viszonyára? Melyik jellemzi ezek közül a magyar jogrendszert? Mit jelent az ex ante és az ex post alkotmánybírósági vizsgálat a nemzetközi szerződések vonatkozásában?
Célkitűzések • A jelölt rendelkezzen megfelelő tudással a Külügyminisztérium szervezetéről és működéséről, a külképviseletek által végzett politikai, külgazdasági, nemzetpolitikai, valamint kulturális diplomáciai tevékenységről, továbbá a különböző élethelyzetekhez kapcsolódó konzuli igazgatási feladatokról, illetve a nemzetközi kapcsolatokban részt vevő szervezetek és személyek kiváltságairól és mentességeiről. • A vizsgázó legyen képes a magyar állampolgárt alanyi jogon megillető konzuli védelem, illetve a diszkrecionális jogkör alapján adható diplomáciai védelem feltételeinek bemutatására, valamint ezek egymástól történő elhatárolására. • A jelölt ismerje a protokoll fogalmát, és szerepét a külügyi kapcsolatok nélkülözhetetlen részének tekinthető külügyi érintkezésekben továbbá ismerje az ehhez kapcsolódó hazai szabályozást a külpolitikai látogatások lebonyolításáról.
A Külügyminisztérium szervezete és működése • Jogforrás • A Külügyminisztérium önálló szervezeti egységei • Területi főosztályok • Szakmai főosztályok • Funkcionális főosztályok • Külképviseletek • és …Kabinet, valamint …Titkárság • A minisztérium vezetői és feladataik elhatárolása • Miniszter • Közigazgatási államtitkár • Parlamenti államtitkár • EU-ügyekért felelős államtitkár • Helyettes államtitkárok
A külképviseletek • A külképviseletek fajtái • Nagykövetségek • Konzuli képviseletek (főkonzuli, konzuli, alkonzuli rangban, konzuli ügynökségek) • Állandó képviseletek (New Yorkban, Genfben és Bécsben az ENSZ mellett, EBESZ, ET, EU, NATO, UNESCO, OECD, WTO melletti képviseletek) • Nemzetközi jog alapján létesített más képviseletek • A külképviselet és vezetőjének jogállása a KüM SzMSz-e szerint
A diplomáciai képviseletek feladatköre • A diplomáciai képviselet • Képviseli… (representatio) • Védelmezi… (protectio) • Tárgyal… (negotiatio) • Tájékozódik… (informatio) • Előmozdítja és fejleszti… • Konzuli tevékenységet elláthat?
A diplomáciai képviselet személyzete • A diplomáciai képviselet vezetője • A diplomáciai személyzet • Ki az az első beosztott? • Mi a különbség az állandó és az ideiglenes ügyvivő között? • Igazgatási és műszaki személyzet • Kisegítő személyzet • Helyi alkalmazottak • A szakdiplomaták jogállása és profiljai
A konzuli képviseletek jogállása, személyzete, működése és feladatköre • A konzuli kapcsolatok felvétele, illetőleg megszűnése • A konzuli képviselet létesítése • A konzuli képviselet személyzete • A konzuli képviselet vezetője • Konzuli tisztviselő • Konzuli alkalmazottak • Kisegítő személyzet • A magánszemélyzet tagjai • A konzuli képviselet főbb feladatkörei (érdekvédelmi, közjegyzői, közigazgatási hatósági, felülhitelesítési feladatok)
A tiszteletbeli konzuli intézmény • Nemzetközi jogi alapja a konzuli kapcsolatokról szóló 1963. évi bécsi egyezmény • A vonatkozó jogszabályok értelmében • Ki és milyen eljárásban lehet tiszteletbeli konzul? • Melyek a tiszteletbeli konzulok feladatai? • Mi jellemzi a tiszteletbeli konzulok jogállását? • Magyar tiszteletbeli konzulok világkonferenciája