330 likes | 488 Views
szemiot i ka. III. ELŐADÁS. A szemiózis – A jelhelyzet A szemiózis fogalma Két szemiózis-koncepció A szemiózis szintjei és dimenziói. 1. a szemiózis fogalma. szemiózis : jelhelyzet vagy jelfolyamat A szemiózis az a folyamat, amelynek révén a dolog jellé válik – jelfolyamat.
E N D
III. ELŐADÁS A szemiózis – A jelhelyzet • A szemiózis fogalma • Két szemiózis-koncepció • A szemiózis szintjei és dimenziói
1. a szemiózis fogalma szemiózis: jelhelyzet vagy jelfolyamat A szemiózis az a folyamat, amelynek révén a dolog jellé válik – jelfolyamat.
1.1 a szemiózis folyamatai • logikai jelölés – szemiózis • nyelvi jelölés – szemiózis • szemantikai jelölés – szemiózis • kulturális jelölés – szemiózis (Voigt: 1977)
1.1.1. logikai szemiózis S A J Ó Egy élőlényt egy fogalommal helyettesítünk – egy konkrét élőlény helyett egy általános kategóriát alkalmaztunk: élőlény = kutya ez a logikai jelölés.
1.1.2. nyelvi szemiózis S A J Ó A fogalom helyett egy szót mondunk: kutya = Sajó ez a nyelvi jelölés.
1.1.3. szemantikai szemiózis S A J Ó A szót egy névvel helyettesítjük: egyediesítjük – a név a jelentésnek egyedi, személyes vonásait hordozza. Sajó = „az én borzas szeleburdi Sajóm” ez a jelentéstani, értelmi jelölés.
1.1.4. kulturális szemiózis S A J Ó A kutya egy folyó nevét viseli: magyar műveltségi sajátosság (macskák nem… veszettség ellen, „babona”) Sajó = Sajó (kutya) (Tisza mellékfolyója) ez a kulturális jelölés.
1.2.A jelhelyzet • megváltozik a dolog helyzete – nem önmaga, hanem a viszony számít • a viszonylényegűség: ugyanaz a létező egyik viszonylatban dologi identitással, önazonossággal rendelkezik, másrészt viszont más létezők helyébe kerülve eltérő (helyettesítő) identitással bírhat
2. Két szemiózis-koncepció • Peirce szemiózis-felfogása • Morris szemiózis-felfogása
2.1. Peirce szemiózis-felfogása A jelviszony hármas viszony, ami a jel – tárgy – értelmező viszonyból tevődik össze.
2.1.1. Peirce hármas jelviszonya a.) állandó dinamikus cselekvési szituáció – kölcsönhatások: jelfolyamat b.) hármas viszony (háromság): 3 szubjektum A – B, B – C, C – A - jel - jel tárgya közvetett viszony - jel értelmezője Tovább nem bontható elemi viszony – háromosztatú logika (trichotomikus) c.) jel – tárgy – értelmező : jelviszony!
2.1.2 jelekben gondolkodás • Bármilyen gondolkodási aktus csakis jelek általi gondolkodásként valósul meg. • Gondolkodás: szerkezetileg és folyamatszerűségében: jelhelyzet • „A gondolt tárgy, a gondolati jelentéstartalom, valamint ennek nyelvi megjelenítése egyazon aktusban képződik és egyazon szerves folyamat mozzanataiként tartoznak egymáshoz.” • A hármas jelviszony egyszerre érvényesül: NEM lehet kéttényezős viszonyokra lebontani!
2.2 Morris szemiózis-felfogása Peirce háromosztatú felfogásának továbbfejlesztése G.H. Mead cselekvéselemzése szerint (behaviorizmus)
2.2.1 Morris és Mead összevetése Cselekvési szituáció ≈ Jelszituáció érzéki inger jel (S) cselekvő - - - cselekvés . . . . tárgy interpretáló - - - interpretáns (I) . . . deszignátum (D)
2.2.2. A morrisi szemiózis meghatározása szemiózis: „három (vagy négy) tényezőből áll: abból, ami jelként szerepel, abból, amire a jel vonatkozik és abból a jel értelmezőjére gyakorolt hatásból, amelynek következtében a szóban forgó dolog a jelértelmező számára jellé válik” (Veress p. 49)
2.2.3. Morrisi jelhelyzet Jelölő (S) Interpretáns (I) Deszignátum (D) „S D-nek a jele I számára oly mértékben, hogy I számot vet D-vel S jelenléte következtében.” JEL
2.2.3. Morrisi jelhelyzet - példa Mit jelent a fentebbi kijelentés? mókus hangja (S) kutya - - - viselkedés (I) mókus (D) „A mókus hangja a mókus-nak a jele a kutya számára oly mértékben, hogy a kutya számot vet a mókus-sal a mókus hangja hallatán.” JEL
2.2.4. a szemiózis funkciója: közvetítés • jelek: közvetítő funkció megmutatkozás • minden cselekvési szituáció egyben jelhelyzet is - - - jelfolyamat! • ugyanez fordítva is érvényes szemiotikai szituáció!
2.2.5. a szemiózis,mint megkülönböztetés szemiózis: tárgyhoz való viszonyulás lehetősége • tárgy megkülönböztetése a környezetétől • viszonyuló ön-megkülönböztetése viszonyulása tárgyától
2.2.6 jeles megkettőződés A dologi létezők jelek általi megkettőződése! • DE nem határolható el élesen a jelek világa és a dologi világ, mint két különálló léttartomány • „A két világ között határok állandó mozgásban vannak és átjárhatók. A dologi világból állandóan kiemelkednek létezők azáltal, hogy jelhelyzetbe kerülnek, miközben a jelhelyzetből kilépő létezők visszahullnak a dolgok világába.” (Veress: p. 53)
2.2.7. szemiózis feltételezettsége Jel fennállása jelhordozót Deszignátum jelölt dolgot feltételez Interpretáns interpretáló szubjektumot
2.2.8. jelhelyzetek sokfélesége I – S – D rendszer: Nincs merev, rögzített jelkapcsolat! egy S – több D egy S – több I több S – egy D több S – egy I mindezekhez még: S – S kapcsolat : jel – jel viszony implicit módon: bármely S – D v S – I kapcsolat :: S – S kapcsolat – a végtelenségig explicit módon: minden jel viszonyban áll más jelekkel! – ez teszi lehetővé a jelhasználatot, a jelek megértését… pl. levél, Petőfi
3. A szemiózis szintjei és dimenziói A szemiózisnak több szintje – azaz jelviszony értelmezési fokozata és dimenziója – azaz jelen belüli elemek egymás közötti viszonyát meghatározó rendszere létezik.
3.1. A szemiózis szintjei A szemiózis szintjei – egymásra és egymásba épülnek • a szemiózis alapszintje: létezőket relációs tulajdonsággal felruházó folyamat • a szemiózis metaszintje: a jelfolyamatot leíró újabb jelfolyamat
3.1.b. a szemiózis szintjei kibontva • A szemiózis alapszintje: Ez lenne a tulajdonképpeni szemiózis, amiről idáig is szó volt. Ebben az összefüggésben a szemiózis minden komponensének a szemiózison kívüli dologi jellege van. • A szemiózis metaszintje: A szemiózis alapszintjére egy újabb jelfolyamat építhető. De magát az alapszintet is jelölhetem egy másik jellel, maga az alapszint is válhat deszignátummá egy újabb S számára. És így tovább a végtelenségig. A szemiózis második szintje úgy viszonyul az első szinthez, mint az első szint a dologi létezők világához. A szemiózisnak ezt a második szintjét metaszintnek, ezt a második jelfolyamatot metaszemiózisnak nevezik. A metaszemiózis lényege a már működő jelfolyamat újbóli leírása.
3.2. A szemiózis dimenziói • jel – jel viszony: formális – szintaktikai dimenzió • jel – tárgy viszony: jelentés – szemantikai dimenzió • jel – értelmező viszony: használat (és értelmezés) – pragmatikai dimenzió
3.2.1. szintaktikai dimenzió Szintaktika! • jel – jel kapcsolat formális vonatkozásai : minden jel kapcsolatban áll – RENDSZER! • minden jel kapcsolatban áll más jelekkel – potenciális • minden jel elsődlegesen önmagával áll kapcsolatban: JEL :: eleve kapcsolat – min.
3.2.2. szemantikai dimenzió Szemantika – Mit jelöl a jel? Minek a jele a jel? • A jel referenciája – ugyanazon folyamat két aspektusa! • deszignátum – jelentéshordozó funkció: a jel egy jelentéstartalmat jelent – deszignál • a jelnek jelentése van • denotátum – jelölő funkció: a jel egy dologi tárgyat jelöl – denotál • a jelnek dologi tárgya van Jelentés nélküli jel nem jel, csupáncsak a jel szintaktikai lehetősége!
3.2.3. pragmatikai dimenzió Pragmatika – jelértelmezés és jelhasználat • kommunikáció folyamata - - - hermeneutikai vonatkozás!!!
3.3. dimenziók összefüggése „A szemiózis dimenziói egymásba épülnek: a szintaktikai értelemben lehetséges jel szemantikai értelemben valóságossá válik azáltal, hogy jelentéstartalommal telítődik, pragmatika értelemben pedig működőképessé válik, amennyiben jelként fogják fel és jelként használják.” (Veress: p. 59)
Könyvészet, források: FÜLÖP Géza: Az információ MORRIS, Ch. William: PEIRCE, Charles Sanders: VERESS Károly: Filozófiai szemiotika, Stúdium, Kvár, 1999