120 likes | 226 Views
Utviklingstrekk i høyere utdanning. Bjørn Stensaker. Kvalitetsreformen – Hvordan kan man fortolke den?. Perspektiver på Kvalitetsreformen: - Internasjonaliseringsreform? - Profesjonaliseringsreform? - Pedagogisk reform? - Likebehandling mellom offentlig og privat sektor?.
E N D
Utviklingstrekk i høyere utdanning Bjørn Stensaker
Kvalitetsreformen – Hvordan kan man fortolke den? • Perspektiver på Kvalitetsreformen: - Internasjonaliseringsreform? - Profesjonaliseringsreform? - Pedagogisk reform? - Likebehandling mellom offentlig og privat sektor?
Internasjonaliseringsreform? • Norge allerede et av de land i verden som har flest studenter utenfor landets grenser (som tar hele/store deler av utdanningen i utlandet) • De økonomiske incentiver for internasjonalisering er forholdsvis små • Internasjonalisering brukes i stor grad for å konkurrere ”innenlands” • Internasjonalisering ”at home” stadig viktigere?
Profesjonaliseringsreform? • Norske læresteder tradisjonelt lite opptatt av egen virksomhet og funksjonalitet (mangel på data og kunnskap om egen virksomhet) • Store endringer i sammensetningen og kompetansen til administrativt ansatte de siste 10-15 år • Større vekt på ledelse og styring (effektivitet, produktivitet og kvalitet) • Endringer i forventningene til hva lærestedene skal hjelpe studenter, industri og næringsliv med
Pedagogisk reform? • Norge kritisert i mer enn 20 år for å ha en ”eksamensfokusert høyere utdanning” • Nye læringsformer eller nye former for eksamen? • Hvordan ivareta de som ikke er ”heltidsstudenter” (livslang læring, deltidsstudenter, EVU, etc)? • Hvordan få til studentengasjementet (oppslutning, engasjement, evaluering, etc.)
Likebehandling mellom offentlig og privat sektor? • Institusjonsakkreditering og etablering av NOKUT bidrar til større grad av likebehandling mellom offentlig og privat sektor • Finansieringssystemer basert på resultater reduserer fokuset på ”normative/politiske” begrunnelser for høyere utdanning • Vil offentlig og privat sektor fremdeles konkurrere i ulike segment eller gå inn i hverandres ”territorier”?
Aktuelle problemstillinger i norsk høyere utdanning • Universitetsstatus tiltrekker studenter? • Studentstrømmer i Norge går begge veier – også fra universitetene til høyskolene • Studentene har tradisjonelt hatt en oppfatning om at kvaliteten på universitets- og høyskoleutdanning er lik • Det er ikke bare høyskolene som etterligner universitetene – universitetene lager studieprogrammer som minner om høyskolenes
Aktuelle problemstillinger i norsk høyere utdanning • Er det viktig å finne nisjer som ingen andre har? • I et 30-års perspektiv har studietilbudet i Norge blitt mer og mer likt hvis man ser dette i et regionalt perspektiv • Norske høyskoler har vokst fordi de har tilpasset seg studentetterspørselen i forhold til hva studentene vil ha (”produktutvikling” har betydd mindre)
Aktuelle problemstillinger i norsk høyere utdanning • Kvalitet og informasjon (og ekstern markedsføring) betyr mye for valg av studier? • Kvalitetsrangeringer har generelt liten betydning for valg av studier • Geografisk og sosial stabilitet i studievalg (I et 30-årsperspektiv har høyskolenes studentandel som er ”lokal” økt)
Aktuelle problemstillinger i norsk høyere utdanning • Hvordan skal man markedsføre/profilere seg i en situasjon hvor institusjonene blir mer og mer like, hvor informasjon om kvalitet i liten grad brukes, og hvor det er ”relasjonsinformasjon” som er viktig? • Dette kan bety at ”produktutvikling” internt på egen institusjon blir stadig viktigere • En forklaring på hvorfor man ser en økende interesse for å bygge en ”institusjonell identitet”?
Hvorfor identitetsbygging i høyere utdanning? • Høyt frafall tidlig i studiet ikke uvanlig • Behov for organisasjonsutvikling i forhold til kvalitet og relevans • Ansatte mer opptatt av egen disiplin enn lærestedet de tilhører • ”Audit society” – behovet for troverdighet når media og evalueringer er mer nærgående enn før • Nye organisasjonsformer (matrise/tverrfaglige studieprogrammer) øker informasjonsbehovet • Kanskje fokuset når det gjelder kommunikasjon skal flyttes mer internt….?
Utfordringer fremover • I trangen etter å ikke bli som alle andre står man i fare for å bli nettopp det (kan alle bli ”ledende”, ”entreprenører”…?) • I iveren etter å fornye seg fjerner man seg fra det kanskje største profileringselementet – historien og tradisjonen (Genuin ”identitet” er vanskelig å kopiere) • Tillit tar lang tid å bygge – kort tid å rive ned