290 likes | 454 Views
- från ideell förening till Nationellt bibliotek för genusforskning. De tre pionjärerna. Eva Pinéus, Asta Ekenvall, Rosa Malmström Verksamheten startade 1958 genom att stiftelsen Kvinnohistoriskt arkiv grundades på privat initiativ. Tre huvuduppgifter:
E N D
- från ideell förening till Nationellt bibliotek för genusforskning
De tre pionjärerna Eva Pinéus, Asta Ekenvall, Rosa Malmström Verksamheten startade 1958 genom att stiftelsen Kvinnohistoriskt arkiv grundades på privat initiativ
Tre huvuduppgifter: • Insamla arkivmaterial från kvinnoföreningar och kvinnor som varit anknutna till kvinnorörelsen • Förteckna litteratur om kvinnor • Starta en förlagsserie, Kvinnohistoriskt arkiv, för att underlätta för kvinnliga forskare att publicera sina verk
Från Kvinnohistoriskt arkiv till KvinnSam Under drygt tio år verkade stiftelsen ideellt med bistånd av pengar från olika fonder. Den var hela tiden knuten till Göteborgs universitetsbibliotek som upplät lokaler. 1971, efter det att samtliga politiska partiers kvinnoförbund gått samman i en gemensam motion, inrättades genom riksdagsbeslut en bibliotekarietjänst för att arbetet skull kunna fortsätta. Samtidigt överlämnade stiftelsen sina arkivsamlingar och kortkataloger till Göteborgs universitetsbibliotek som övertog ansvaret för verksamheten, nu under namnet Kvinnohistoriska samlingarna. 2010 ändrades namnet till KvinnSam. Sedan mitten av 1980-talet har samlingarna egna lokaler med läsplatser och datorer. Vidare finns öppna magasin med böcker, tidskrifter, klippsamling och en stor referenssamling.
Handskriftssamling KvinnSam har ett handskriftsarkiv på ca 500 hyllmeter, uppdelat i personarkiv och föreningsarkiv. Här finns handskrifter och annat källmaterial med tyngdpunkten på 1900-talets första årtionden, från rösträttskampen och tiden därefter. Insamling av material pågår fortfarande och bland det senast mottagna kan nämnas Ying Toijer-Nilssons arkiv samt Forum för feministisk forskning i Stockholms samling.
Barbro ALVINGs samling Eva ANDÈNs samling Emilia FOGELKLOUs samling Flory GATEs samling Honorine HERMELINs samling Kerstin HESSELGRENs samling Karin KOCKs samling Märta LEFFLERs samling Lise MEITNER, handlingar Eva MOBERGs samling Ada NILSSONs samling Alice NORDINs samling Hagar OLSSONs samling Jeanna OTERDAHLs samling Elin WÄGNERs samling Bohus sticknings samling Kvinnliga medborgarskolan på Fogelstad Fredrika Bremerförbundet, Göteborgskretsen Föreningen för uppmuntran av öm och sedlig modersvård, Gbg Grupp 8, Göteborg Göteborgs kvinnliga diskussionsklubb Internationella kvinnoförbundet för fred och frihet Kvinnliga akademikers förening Skara fruntimmers skyddsförening Tobaksarbeterskorna Yrkeskvinnors klubb, Göteborg Axplock ur KvinnSams arkivförteckning
Från KvinnSams arkiv Aleksandra Kollontaj 1872-1952, sovjetisk politiker, diplomat och författare. Till höger ett av de många brev hon skrev till vännen Ada Nilsson.
Från KvinnSams arkiv Uppslag från en av Märta Lefflers ”kalasböcker”
Från KvinnSams arkiv II Internationella kvinnliga Idrottsspelen gick av stapeln på Slottskogsvallen i Göteborg 1926.Fotografier från Mary von Sydows arkiv.
Från KvinnSams arkiv Jeanna Oterdahl, 1879-1965, författare och lärare.
Konstellationen Fogelstad: Elisabeth Tamm, Ada Nilsson, Kerstin Hesselgren, Honorine Hermelin och Elin Wägner. Kvinnliga Medborgarskolan vid Fogelstad, skolhuset. Från KvinnSams arkiv
Handskriftsdatabasen I handskriftsdatabasen registreras KvinnSams och handskriftsavdelningens arkiv.
Förteckna litteratur om kvinnor - från stencil till databas Man byggde upp en kortkatalog över litteratur som behandlade kvinnor och kvinnors förhållanden. Artiklar, kapitel och böcker registrerades efter ett eget ämnesordssystem där kvinnan var norm. Katalogen baserades på den litteratur som fanns vid Göteborgs universitetsbibliotek. Nya poster i kortkatalogen presenterades regelbundet i en bibliografi, från början en stencil på några sidor, från 1971 som ett självständigt verk i tryck. Vid 1990-talets början datoriserades kortkatalogen, databasen döptes till KVINNSAM. Den tryckta bibliografin fortsatte att utkomma t.o.m. år 2000. Idag är KVINNSAM Nordens största databas för kvinno-, mans- och genusforskning.
Förlagsserien För att underlätta utgivandet av kvinnohistoriska bibliografier och vetenskaplig litteratur om kvinnor startades förlagsserien Kvinnohistoriskt arkiv. Serien har bytt namn flera gånger, 1986 till Göteborg women’s studies och 2007 till Göteborg gender studies. Totalt har ett trettiotal titlar publicerats.
KvinnSams webbplats http://www.ub.gu.se/kvinn
Databasen KVINNSAM KVINNSAM är Nordens största databas för kvinno-, mans- och genusforskning. KVINNSAM är en specialdatabas i LIBRIS och är sökbar via Libris webbsök http://libris.kb.se/form_extended.jsp?f=kvin Databasen innehåller ca. 142.000 poster från 1970 och framåt.
Gena – avhandlingar i kvinno-, mans- och genusforskning GENA (GENusAvhandlingar) är en databas som innehåller referenser till svenska doktorsavhandlingar inom kvinno-, mans- och genusforskning. Databasen innehåller ca 1400 avhandlingar från 1960 och framåt.
Databasen Greda I databasen Greda finner man svenska genusforskare, på lägst doktorandnivå. Basen skall vara ett sätt för journalister, arrangörer av konferenser, intresserad allmänhet, forskare med flera att enkelt och överskådligt finna information om och kunna ta kontakt med genusforskare.
Databasen Jämda I databasen Jämda, JÄmställdhetsDAtabasen, får man tips på litteratur om både jämställdhetsintegrering och jämställdhet. Basen skall vara en hjälp för jämställdhetsarbetare, praktiker och konsulter inom organisationer och myndigheter men målgrupper är också forskare och studenter som söker information och översikter om jämställdhetsforskning, jämställdhetsforskare och tillämpad genusforskning.
Kvinnohistoriska portaler http://www.ub.gu.se/kvinn/portaler/
Kvinnors kamp för rösträtt Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt drev kampen för kvinnors rösträtt i Sverige. Historik, biografier, fotografier, kampanjmaterial, offentligt tryck m.m. berättar om rösträttsrörelsens verksamhet.
Kvinnors kamp för kunskap 1842 infördes allmän folkskola i Sverige, med skolplikt för både pojkar och flickor. Att kvinnor också skulle ha rätt till högre utbildning var däremot inte självklart. Nya och gamla texter, biografier, offentligt tryck och fotografier visar här kvinnors väg till utbildning.
Kvinnor i arbete Kvinnor har alltid arbetat. Arbetet var till en början oavlönat men efter hand har kvinnor fått tillträde till allt fler yrken. Nya och gamla texter, biografier, offentligt tryck och fotografier visar här kvinnors väg till yrkesarbete.
Kvinnor och fred Sedan slutet av 1800-talet har kvinnor organiserat sig i särskilda fredsföreningar, både internationellt och nationellt. Historien om kvinnors kamp för fred visas här med hjälp av nyskrivna texter, gamla dokument, fotografier och annat material. Tonvikten ligger på sent 1800 fram till Andra världskriget.
Kärlek makt och systerskap Här presenteras "andra vågens kvinnorörelse", på 1960- och 1970-talet. Kvinnoorganisationer, viktiga förmödrar, kampen för arbete och daghem, för kvinnohus och kvinnors kultur är en del av innehållet.
Äldre svenska kvinnotidskrifter 2009 var det 150 år sedan Tidskrift för hemmet började ges ut. Här kan du läsa mer om den och andra äldre svenska kvinnotidskrifter från 1800-talet och runt sekelskiftet 1900. Vi porträtterar också redaktörer och författare som var verksamma i tidskrifterna.
Fragen Fragen är ett europeiskt samarbetsprojekt mellan tjugonio EU-länder samt Turkiet och Kroatien. Feministiska texter från andra vågens kvinnorörelse har digitaliserats och gjorts tillgängliga i fulltext. KvinnSam bidrog med att administrera de svenska bidragen (10 texter).
Nordisk kvinnolitteraturhistoria Nordisk kvinnolitteraturhistoria innehåller artiklar om mer än 800 författare från de nordiska länderna. De är skrivna av kvinnliga litteraturforskare och behandlar kvinnliga författare från de isländska sagorna fram till 1990-talet.
EIGE Gender Equality – europeisk databas Databasen innehåller mer än 240.000 poster om könsrelaterat våld, genus och media, genus och klimat, män och jämställdhet, jämställdhetsintegrering och möjlighet att förena arbete och privatliv.Här finner man hänvisningar till böcker, artiklar och kapitel. En mindre del av materialet utgörs av elektroniska texter. Materialet är hämtat från sex europeiska bibliotek och dokumentationscentra.