80 likes | 176 Views
Arbejdsmarkedets parter og politik – familie-arbejdslivsområdet i kontekst. Mikkel Mailand Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og OrganisationsStudier (FAOS) Sociologisk Institut, Københavns Universitet FAOS/Bpfnet seminar 11. november 2008. 1. Præsentationens baggrund og formål.
E N D
Arbejdsmarkedets parter og politik – familie-arbejdslivsområdet i kontekst Mikkel Mailand Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og OrganisationsStudier (FAOS) Sociologisk Institut, Københavns Universitet FAOS/Bpfnet seminar 11. november 2008
1. Præsentationens baggrund og formål Baggrund for projektet • præsentation bygger på et projekt om arbejdsdelinger i relationerne ml. stat og parter i regulering af arbejde og velfærd • tre områder: efteruddannelse, aktivering og familie-arbejdsliv Formål med præsentation og afgrænsning • stille skarpt på familie-arbejdsliv og beskrive hvordan samspillet mellem parterne og staten har udviklet sig • sondre ml. politiske arena, trepartsarenaen og partsarenaen • ikke hele familie-arbejdslivsområdet, men primært børnepasning og barsel • sammenligne med samspillet på øvrige områder
2. Disposition 1. Baggrund for projektet og formål med præsentation 2. Disposition 3. Den historiske udvikling op til 1990erne 4. Barselsfondene 2004 5. Familie-arbejdslivskommissionen 2006-07 6. Sammenligning af stat-parts relationer på familie-arbejdslivsområdet med andre områder
3. Arbejdsdelingen frem til 1990erne Fra den spæde start og frem til 1960erne • offentlig børnepasning starter helt tilbage i 1820erne, men det var først i 1960erne at den fik et volumen • der var inddragelse af bl.a. parterne via trepartsarenaen ifm denne lovgivning, men indflydelsen er ikke stærk • i 1945 er der for første gang et initiativ på partsarenaen (løn under barsel via OK på HK-området) Familie-arbejdslivsområdet i 1970erne og 1980erne • Ligestillingsrådet oprettes i 1975 - indflydelse på ny Barselsorlovslov • først i 1983 opnåede fædre ret til barselsorlov samtidig med at dele af orloven kunne deles mellem moren og faren • frihed på barnets 1. sygedag kommer ind i industriens OK i 1981 • fra midten af 1980erne kravet om fuld løn under barsel stadigt hyppigere
3. Arbejdsdelingen frem til 1990erne (fortsat) Familie-arbejdslivsområdet i 1990erne • på den politiske arena under Nyrup blev der i 1993 introduceres tre nye orlovsordninger • ikke meget lovforberedende trepartssamarbejde op til vedtagelsen af disse • parterne fortsatte tendensen fra 80erne til at være ’first moover’ • i 1995 blev enige om den første barselsfond, der skulle anvendes til refundering af løn under barsel • feriefridage for ansatte med børn til via partsarenaen
4. Barselsfondene 2004 Optakten – barselsorlovslov 2002 • optakten til valgkampen havde Venstre lovet at arbejde for en udvidelse af barselsorloven til et helt år • Loven: i alt 52 ugers barselsorlov, med afskaffede den øremærkede orlov til mænd Barselsfondene 2004 og følgelovgivningen 2006 • oplagt krav at få udvidet antallet af uger med supplerende løn oven på dagpengene • politikere krævede lov om barselsfond eller, at lovgivningen ville komme, hvis parterne ikke selv skabte løsningen hurtigt • parterne fik fjernet deres first moover mulighed og så det som et utidigt indgreb på partsarenaen • det lykkedes efterfølgende at nå frem til sektorbaserede barselsfonde – men det politiske pres skabte skår i glæden • I 2006 fulgte så følgelovgivning der etablerede barselsfonde trepartsarenaen spillede en væsentlig rolle
5. Familie- og arbejdslivskommissionen 2006--07 Optakten – valgløfter 2005 • regeringen lovede nedsættelse af en familie-arbejdslivs-kommission under valgkampen Kommissionen og dens rapport • forskere og debattører, men ikke repræsentation fra am-parterne • flere kontroversielle spørgsmål fx øremærket barsel til fædre, særlige tilskud til enlige forsørgere og tidsbanker • parterne anmodede om udsættelse af rapporten – og fik det • parterne synes ikke at kommissionen inddrog dem nok undervejs og havde et anstrengt forhold til formanden • kommissionen endte med 31 forskellige anbefalinger, men der er ikke kommet alverden ud af dem • regeringens oprindelige umelding var at komme med en familie-arbejdslivspolitisk redegørelse – der kom en ministeriel pjece
6. Familie-arbjedslivsområdet i kontekst Generelt om udviklingen i relationerne på fam-arb området • en let svækket rolle for trepartsarenaen – barselsfondene og familie-arbejdslivs kommissionen er eksempler herpå • konflikter mellem staten og parterne når der er uklarhed om arbejdsdelingen • partsarenaen anvendes mere Området sammenlignet med andre områder • relativt løst afgrænset • ingen permanente trepartsfora som fx på aktiverings- og VEU-områderne • parterne har mindre privilegeret adgang til staten