270 likes | 450 Views
TU-53.1010 Työpsykologian ja johtamisen perusteet 25.1.2013. Kommunikaatio (ch.7, 7th ed.) Havaitseminen (ch.8) ja Oppiminen ( ch . 5) Miten vaikutamme toisiimme, ymmärrämme toisiamme Miten puhumme, miten kuuntelemme, miten kysymme Miten näemme ja luemme tilanteita ja ihmisiä.
E N D
TU-53.1010 Työpsykologianjajohtamisenperusteet 25.1.2013 Kommunikaatio (ch.7, 7th ed.) Havaitseminen (ch.8) ja Oppiminen (ch. 5) Miten vaikutamme toisiimme, ymmärrämme toisiamme Miten puhumme, miten kuuntelemme, miten kysymme Miten näemme ja luemme tilanteita ja ihmisiä
Luennon sisältö • Verbaalija non-verbaalikommunikaatio • Kommunikaationesteitäjaparantamista, upeuttakin • Uskommeko kun näemmevainäemmekömitäuskomme • Havaitsemisen erheitä ja vinouksia
Kommunikaatio: miksitärkeä • Tärkeätäyksilönjaorganisaationmenestymisenkannalta • Valtaosatyöajastavuorovaikutusta • Monikulttuurinenmaailma -> tarvesensitiivisyyteen • mukaanlukienyksilö-, ryhmä, organisaatioerot • Uusikommunikaatioteknologia, uudethaasteet • On jatkuva ongelma
Ongelma, miten? • ”Suurin yksittäinen ongelma kommunikaatiossa on illuusio siitä, että sitä on tapahtunut” (George Bernard Shaw) • Olemme hyviä ja nopeita tekemään havaintoja muista ihmisistä useimmissa asioissa • Mutta teemme usein virheitä ja vääriä arvioita tärkeissä tilanteissa ja siksi havaitseminen ja kommunikaatio on jatkuva ongelma • Toiminnalliset tilanteet; olemme hyviä ja nopeita arvioijia, pitkän evoluution kouliinnuttamina; mentaalisissa tilanteissa olemme vasta-alkajia • Joten on oltava tietoinen kommunikaation ja havaitsemisen esteistä ja virheistä jotta voimme vähentää niiden haitallisia vaikutuksia
Ajatuksen pukeminen sanomaksi Viestintä- kanava Sanoman tulkinta Vastaan- ottajan ajatus Lähettäjän ajatus Häiriö Sanoman tulkinta Viestintä- kanava Ajatuksen pukeminen sanomaksi Palaute Kommunikointiprosessi Konteksti, häly
Useinesitettytavoite: avoin, keskinäiseenymmärryk-seen jaluottamukseen, yhteistyöhön, tiimityöhön, osal-listumiseenperustuvakommunikaatioKommunikaatioesteitä, esim: • Valtaerot: kommunikaatioylöspäinongelmallista • Sukupuolierot • erilaisetkeskustelutyylit • Fyysisettilat • Kielierot • Kulttuurierot • Mukaanlukien ryhmä- ja organisaatioiden erot
Kommunikaation parantaminen • Kasvokkain • Viestin tulkinnan tarkistusta • Ajan ja paikan merkityksen tajuaminen • Asettautuminen toisen asemaan
Tunneälyä vuorovaikutukseen • Tunneäly: kyky tunnistaa, ymmärtää ja reflektiivisesti hallita omia ja muiden tunteita • Tietoisuus itsestä • omien tunteiden säätely • motivaatio • eläytyminen • sosiaaliset taidot • Sosiaalinen älykkyys • Sosiaalinen tietoisuus • Sosiaalinen tai taitavuus
Kysymystekniikoita • Suljetut • Avoimet • Tiedustelevat • Pohdiskelevat • Johdattelevat • Hypoteettiset
Sanatonviestintä • Silmänliikkeet (occulesics) • Kasvonilmeet • Asento • Raajojen liikkeet (kinesics) • Äänen sävyt, vivahteet, korkeus (paralanguage) • Etäisyys (proxemics)
Suhteenluominen: viestinsisältövähemmäntärkeä Mehrabian, 1967
Tärkeäpresentaatio:viestinsisältötärkeä Burgoon, Buller & Woodall, 1996
Highcontext and lowcontextcultures Highcontext • Establishrelationshipsfirst • Valuepersonalrelations and goodwill • Agreementbased on trust • Slow and ritualisticnegotiations Lowcontext • Getdown to business first • Valueexpertise and performance • Agreementbased on legalcontract • Fast and efficientnegotiations Erot eivät ollenkaan niin selviä kuin mitä taulukosta voisi lukea
Impression management Kuinka edistät uraasi luomalla suotuisaa kuvaa itsestäsi (B&H, s. 223) • Ingratiation, imartelu • Intimidation, verhottuauhkailua • Self-promotion, itsekehua • Exemplification, luokuvaaepäitsekkyydestä • Accounting, otaetäisyyttänegatiivisiin… • Supplication, ystävystyvallanpitäjienkanssa
Kommunikaatio, yhteenvetoa • Ongelmia • Yksi sana, monta merkitystä/monta sanaa, melkein sama merkitys • Konteksti: tilanne, hierarkia, status, julkisuus, keskustelun kulttuuriset säännöt jne. • Lähettäjän/vastaanottajan motiivit, tavoitteet, persoona, arvot, asenteet, odotukset • Jokaisella oma ”sosiaalinen teoriansa”, ajattelutapansa • Tavoitteita • Monologista dialogiin, kuunteleminen kunniaan • Suljetusta avoimempaan kommunikaatiokulttuuriin (HB 7th, taul. 7.7, s.229) • Ei samanmielisyyteen, vaan erimielisyyksien ymmärtämiseen
orge Bush II Havaitseminen - miksitärkeä • Mitennäemme, käsitämme, ymmärrämmeympäristöämme, itseämme, muita, toimintaa, tilanteita, maailmaa – se on meilletottajasenmukaan me toimimme
Sensorinen input Havaintoprosessi “Bottom up” prosessointi Valikoivatarkkaavaisuus Havaintojenorganisointi “Top down” prosessointi Tulkinta Reaktio
ÄrsykkeetKonteksti Ulkoiset tekijät Selektiivinen tarkkaavaisuus Sisäiset tekijät Oppiminen Motivaatio Odotukset Persoonallisuus
Havaitsemisesta • Haloefekti • Stereotypia • Itseääntoteuttava ennustus • Attribuutio
Erheitäihmistenhavainnoimisessa • Ei kerätä riittävästi infoa, tai arvioidaan epärelevantin tiedon perusteella • Havaitaanmitähalutaanjaodotetaan • Ensivaikutelmavaikuttaaliikaa • Omatominaisuudetjaajattelutluullaanolevanmyöstoisella • Hyväksytäänstereotypiatkritiikittömästi • Attribuutiotkevyinperustein • Tulkittaessaunohdetaantilanteenvaikutus
Mitenvälttäähavaitsemisenerheitä? • Lisääaikaa, tietoa, vältähätäisiäarvioita • Tunnistajatiedostaomatarviontipohjasijaennakkoluulosi • Tarkistaattribuutiot
Oppiminen • behaviorismi • kognitiivinen oppiminen • sosiaalinen oppiminen
Oppiva organisaatio • single-looplearning and double-looplearning (Argyris & Schon 1974) • explicitknowledge and tacitknowledge (Polanyi 1967, Nonaka & Takeuchi 1995)