330 likes | 456 Views
Praksisforskning i ”Opsøgende Psykoseteam”. Trondheim 3. September Charlotte Andersen Klaus Müller-Nielsen. Forskningsprojekt OPT i Tønder Hvad vi vil fortælle om:. Vores funktion oplevelse konklusion. Hvor kommer vi fra?. Hvor kommer vi fra?.
E N D
Praksisforskning i ”Opsøgende Psykoseteam” Trondheim3. SeptemberCharlotte AndersenKlaus Müller-Nielsen
Forskningsprojekt OPT i TønderHvad vi vil fortælle om: • Vores funktion • oplevelse • konklusion
Distriktspsykiatrisk center i Tønder - Bestand af patienter er 350 Indlagt på Augustenborg DPC OPT Socialpsykiatri
Evidens – hvad er det? • Niveau I A > 1 RCT • Niveau II A 1 CT • Niveau III kvasi-eksperimentel • Niveau IV ekspertmening
Forskningstilgang i Tønder socialvidenskabeligt klinisk psykopatologisk økonomisk OPT epidemiologisk deskriptivt
Senge (heldøgn ogdeldøgnsrater (n/100.000) på psykiatriske afdelinger (sygehusafsnit, distriktspsykiatriske centre) 1981 – 2000 i Sønderjyllands amt.
Severe Mental Illness. Sønderjyllands Amt Pointprevalence (n/1.000) 31.12.00 Gram Haderslev 0.90 1.40 Aabenraa 1.06 Tønder Augustenborg 1.04 1.69
Patienter med registerdiagnosen ”Svær psykisk syg” pr. 31.12.94 og årligt indtil 31.12.00 (punktprævalensen n/1.000) tilknyttet Distriktpsykiatrisk Center i Tønder eller Aabenraa.
Hvem får noget ud af det? • Patienter/pårørende • Personale • Ledelsen/organisation • Forskere • Politikere
Praksisforskning – tør jeg? Jeg Arb. Styrker Resurser Netv. Fam. Svagheder Risici
Hvad er det vi vil? • Vi havde et behandlingstilbud til psykiatriske patienter – vi ønskede at forbedre dette tilbud og dermed sikre kvaliteten i behandlingen af psykiatriske patienter.
Modellen • Med afsæt i den Amerikanske ACT-model, Assertive Community Treatment, valgte man at afprøve en tilsvarende model i Danmark, der kaldes Opsøgende Psykoseteam. • ACT er afprøvet gennem mange år i Madison, USA og er videnskabeligt og litterært beskrevet. (Stein, Santos )
Målgruppen • Svært psykisk syge mennesker indenfor voksenpsykiatrien, diagnostisk placeret indenfor det skizofrene spektrum samt maniodepressive lidelser. • Der skønnes at være ca. 100 i optageområdet. (Aktuelt er der 103 )
Inklusionskriterier • Diagnostisk: det skizofrene spektrum eller maniodepressiv lidelse. • En eller flere af følgende kriterier: • > 50 indlæggelsesdage indenfor det seneste år på enten dagafdeling eller sengeafdeling. • Misbrug • Ustabilitet i forhold til behandlingen • Dom til behandling
Forløbet • Patienterne følges ’papirmæssigt’ i 2 år. • Inklusionsdata består blandt andet af: Stamdata, CAN, GAF, SANS og SAPS, UKU samt DIPSY. • Ved 12 måneders opfølgning laves på ny: CAN, GAF, SANS og SAPS, UKU, DIPSY samt CSQ ( patient + pårørende ) • Ved 24 måneder gentages ovenstående.
Den kvalitative del • Undervejs i projektet laves der flere fokusgrupppeinterview med teammedarbejdere, samarbejdspartnere og ca. 6-8 patienter med henblik på at uddybe de oplevelser, der er knyttet til projektet. • Endvidere laves der løbende skriftlige praksisbeskrivelser af teammedarbejderne.
Praksisbeskrivelser • Ca. en gang i kvartalet skriver hver medarbejder en praksisbeskrivelse. Praksisbeskrivelsen skal indeholde en beskrivelse af patienten og skal være vinklet i en bestemt retning.
Eksempler på vinkling • Samarbejde • Etik • Indlæggelse • Misbrug • Længere behandlingsforløb • Den terapeutiske relation • Og meget, meget mere…
Praksisbeskrivelser • Ca. en gang om måneden tages der en praksisbeskrivelse frem, som drøftes i medarbejdergruppen under faglig vejledning og supervision. • Hensigten er naturligvis, at den enkelte bliver klogere på sig selv og patienten for at kunne komme videre i behandlingsforløbet.
Fordeling af ansvar • Den enkelte teammedarbejder er ansvarlig for at udarbejde inklusionsdata,12-måneders opfølgning, 24 måneders opfølgning, praksisbeskrivelser, samt deltage i forkusgruppeinterview. • Endvidere evalueres der på al gruppebehandling
Afrapportering • Midtvejs i projektet er hver medarbejder ansvarlig for at bearbejde enkelte data og skrive afsnit i rapporten. • Efter rapportudarbejdelsen følger der en formidlingsdel, der indebærer fremlæggelse af resultaterne for andre interesserede rundt om i landet. • Ved slut udarbejdes endnu en rapport på tilsvarende betingelser.
Hvordan etablerer man et forskningsmiljø ? • Den enkelte må være interesseret i at deltage og motiveret for at lære nyt • Der må sluges nogle kameler undervejs: • Kan jeg lære så meget på så kort tid? • Kan jeg kombinere ’forskerrollen’ med terapeutrollen? • Kan jeg finde rundt i alle skemaerne: GAF, CSQ, SANS, SAPS, CAN ? • Kan jeg læse faglitteratur på engelsk ?
Basale antagelser • Basale antagelser i medarbejdergruppen, fx: • Lederen: ” Vi skal evaluere vores behandlings -tiltag ved hjælp af disse ratingscales.” • Medarbejderen: ”Det lyder virkeligt spændende. Jeg glæder mig.” • Medarbejderens tanker:” Det nytter jo ikke noget alligevel. Patienterne er for syge. Jeg aner ikke, hvad ’ratingscale’ er. Skal jeg nu til eksamen ?De andre er meget klogere end mig.”
Basale antagelser • Hvis ikke de bearbejdes og tages til efterretning kan man blive overrasket, når man opdager, at tingene ikke går som forventet. • Lederen:”Men, medarbejderne sagde da, at de syntes, det var en god ide…?” • Lederen: ”Hvor kommer modstanden fra…? • Lederen:”Kan jeg fortsat have tillid til mine medarbejdere?” • Lederen:”Hvad skal der til, for at tingene lykkes?”
Det gode eksempel • At nedbryde basale antagelser er en kunst. • At sætte ord på det usagte kræver stor tillid. • Supervision på selve arbejdsprocessen kan være en hjælp,fx: • At arbejde med ratingscales kræver omstilling for den enkelte medarbejder. • Der må være rum og tid til at få supervision på denne omstillingsproces.
Afsluttende kommentarer • Vær ikke bange for at kaste jer ud i forskningsprojekter – i bund og grund handler forskning jo blot om at nedskrive, det som man allerede gør eller observerer. • Det, til tider, tunge arbejde med de sværest psykisk syge, føles lettere, når man systematiserer sin viden.