290 likes | 443 Views
PODPORA ELEKTRONICKÝCH FOREM VÝUKY CZ.1.07/1.1.06/01.0043. Tento projekt je financován z prostředků ESF a státního rozpočtu ČR. SOŠ informatiky a spojů a SOU, Jaselská 826, Kolín. Účetnictví Úvod do účetnictví. Autorem tohoto výukového materiálu je Ing. Marcela Vedralová.
E N D
PODPORA ELEKTRONICKÝCH FOREM VÝUKY CZ.1.07/1.1.06/01.0043 Tento projekt je financován z prostředků ESF a státního rozpočtu ČR. SOŠ informatiky a spojů a SOU, Jaselská 826, Kolín
Účetnictví Úvod do účetnictví Autorem tohoto výukového materiálu je Ing. Marcela Vedralová SOŠ informatiky a spojů a SOU, Jaselská 826, Kolín
Úvod do účetnictví …. i historie je zajímavá
Účetnictví – zákl.charakteristika • Účetnictví se zabývá sledováním majetku podniku, zdrojů financování (kapitál), nákladů, výnosů a rozdílu mezi nimi = výsledku hospodaření v peněžních jednotkách za určité období. • Účetnictví zachycuje stav a pohyb výše jmenovaného.
Účetnictví stojí a padá na této větě ze zákona: Účetnictví přináší věrné a poctivé zobrazení předmětu podnikání a finanční situace firmy.
Účetní jednotka, účetní období • Účetní jednotka - firma, podnik nebo organizace, která má povinnost vést účetnictví. Účetní jednotkou může být i fyzická osoba splňující určité podmínky jakými je např. výše obratu či spolupráce ve sdružení. • Účetní období – dvanáct po sobě jdoucích období (budˇ rok kalendářní nebo rok hospodářský). Období, po které vede účetní jednotka své účetnictví uzavřené účetní uzávěrkou.
Požadavky na účetnictví, povinnosti účetní jednotky • Účetní jednotky musí své povinnosti dodržovat tak, aby byla splněna hlavní účetní zásada – věrné a poctivé zobrazení předmětu účetnictví a finanční situace účetní jednotky. • Všechny skutečnosti, které jsou předmětem účetnictví musí být zachyceny účetními doklady. Účetní jednotky jsou povinny zaznamenávat účetní případy v účetních knihách a inventarizovat majetek a závazky. Účetní jednotky jsou dály povinny sestavovat účetní závěrku. • Účetní jednotky jsou povinny vést účetnictví správné, úplné, průkazné, srozumitelné, přehledné a způsobem zaručujícím trvalost účetních záznamů (§ 8 zákona o účetnictví).
Požadavky na účetnictví, povinnosti účetní jednotky • účetnictví je správné, jestliže jsou dodrženy všechny zákonné předpisy • účetnictví je úplné, když jsou zaúčtovány v účetních knihách všechny účetní případy, je sestavená účetní závěrka a dodržena zákonná úprava pro zveřejnění účetní závěrky a výroční zprávy • účetnictví je průkazné, jestliže jsou průkazné všechny účetní záznamy a je provedena inventarizace • účetnictví je srozumitelné, když všechny účetní případy jsou spolehlivě a jednoznačně určeny • účetnictví zaručuje trvalost účetních záznamů, jestliže po celou dobu (tj. včetně zákonné archivace) je zaručena úschova a zpracování účetních záznamů
Účetní soustavy • Daňová evidence – vzniklá k 1.1.2004 – dříve označovaná jako jednoduché účetnictví – jedná se o prostou evidenci příjmů a výdajů podnikatelů zjednodušenou na soupis položek ovlivňujících základ daně. V současné době není řazena mezi účetnictví, je řízena daňovými, nikoli účetními zákony. Daňová evidence je určená pro drobné podnikatele, kteří nejsou zapsaní v obchodním rejstříku a jejich roční obrat nepřesáhl 25 mil. Kč. Musí být však zapotřebí při kontrole prokázat příjmy a výdaje, majetek a závazky. • Účetnictví – dříve označované jako podvojné – slouží účetním jednotkám (právnickým i některým fyzických osobám) nejen ke zjištění daňového základu. V současné době jediné účetnictví. • Účetnictví může být buď jednookruhové - spojení finančního a vnitropodnikovéhoúčetnictví nebo dvouokruhové - relativně oddělení finančního a vnitropodnikového účetnictví. • Finanční účetnictví - účetnictví vedené za podnik jako celek. • Vnitropodnikové účetnictví - účetnictví vedené jednotlivými vnitropodnikovými útvary.
je právně upraveno Zákonem o účetnictví používají ho účetní jednotky používá pojmy náklady a výnosy daňový základ je ovlivněn momentem realizace (= výnosy se účtují již v okamžiku zaslání faktury odběratelům) je téměř vyloučené toto účetnictví vést ručně, velké množství účetního software (např. Pohoda, Money, ABRA, Stereo....) Je právně upraveno Zákonem o dani z příjmu (není tedy účetnictvím) používají ji fyzické osoby používá pojmy výdaje a příjmy daňový základ je vyčíslen ze skutečně obdržených příjmů evidenci lze vést i ručně, popř. použitím např. Exelu Rozdíly mezi daňovou evidencí a účetnictvím Účetnictví Daňová evidence
Funkce účetnictví 1. poskytuje informace pro potřeby podnikatele (příjmy, výdaje, zisk, ztráta....) 2. může sloužit jako důkazní prostředek při vedení sporu 3. poskytuje informace pro rozhodování a řízení podniku 4. zjišťuje informace pro daňové účely 5. údaje v účetnictví umožňují kontrolu stavu majetku a hospodaření
Zásady vedení účetnictví Tyto zásady chápeme jako souhrn pravidel a postupů, které umožňují správné plnění účetních zápisů. Zásady jsou souhrnem pravidel, kterými se řídí účetní jednotka přivedení účetnictví a při sestavování účetní závěrky. Z těchto zásad pak vychází účtová osnova pro podnikatele.
Zásady vedení účetnictví • 1. Zásada účetní jednotky Účetní jednotka je relativně uzavřený celek, za který je účetnictví vedeno, a za který se sestavuje účetní závěrka. • 2.Zásada nepřetržitosti trvání účetní jednotky Povinnost vedení účetnictví v obdobích po sobě následujících od vzniku až do zániku úč.jednotky. Z účetních knih nesmí být znát to, že účetní jednotka počítá s koncem své existence (např. budova by byla odepsána za 10 let) • 3. Zásada nezávislosti jednotlivých účetních období Znamená, že se zaznamenávají účetní případy do období s nímž časově a věcně souvisejí. Dodržování zásady vyvolává nutnost náklady a výnosy časově rozlišovat. Účetním obdobím je 12 po sobě jdoucím měsíců, za které se zjišťuje výsledek hospodaření - tedy v pravidelných intervalech.
Zásady vedení účetnictví • 4.Zásady objektivity účetnictví Z ní vyplývají povinnosti vést účetnictví úplně tj. zaúčtovat všechny účetní případy a zápisy do účetního období, kterého se týkají. Průkazným způsobem doložit účetní případy účetními doklady a inventarizovat majetek a závazky, zajistit úschovu účetních pokladů a písemností podle zákona. Je nutné správně a průkazně dodržovat veškerá nařízení ustanovená v Zákoně o účetnictví. • 5. Zásada bilanční kontinuity Znamená návaznost konečných zůstatků a počátečních stavů rozvahových účtů mezi jednotlivými účetními obdobími. Nelze měnit způsoby oceňování, postupy odpisování, postupy účtování, uspořádání a obsahové vymezení položek účetních závěrek v průběhu účetního období. Mezi jednotlivými účetními obdobími mohou být změněny jen za účelem věrného zobrazení účetnictví.
Zásady vedení účetnictví • 6. Zásada oceňování majetku a závazků Správnost účetnictví a věrné zobrazení předmětu jsou závislé na reálném ocenění majetku a závazků. Pro ocenění se používá tzv. historických cen (ocenění aktiv v okamžiku pořízení nebo jejich výroby v pořizovacích cenách), reprodukčních pořizovacích cenách, ve vlastních nákladech, v cenách pořízení nebo nominálních hodnotách a závazky v nominálních hodnotách.
Zásady vedení účetnictví • 7. Zásada opatrnosti Je povinnost účetní jednotky promítnout do ocenění majetku a závazků v účetnictví a v účetní uzávěrce rizika, ztráty, znehodnocení, které jsou známy jednotce při sestavování uzávěrky. Aktiva a výnosy se nesmí nadhodnocovat, pasiva a náklady podhodnocovat. Tato zásada je promítnuta do účtové osnovy tvorbou rezerv a opatrných položek.
Zásady vedení účetnictví • 8. Zásada zákazu kompenzace Znamená, že Zákon o účetnictví zakazuje vzájemné vyrovnávání (kompenzace) aktiv a pasiv (např. pohledávek a závazků), nákladů a výnosů, nebo příjmu a výnosů (např. úroky placené a přijaté, manka a přebytky).
Účetní systém vs. daňový základ Účetní systém respektuje požadavky reálného zobrazení skutečnosti. Teprve na dalším místě se přihlíží k daňovým požadavkům. Daňový základ se zjišťuje mimo systém účetnictví přeměnou (transformací) účetního zisku na daňový základ. Účetnictví tak neplní přímo všechny daňové požadavky.
Důvody vzniku účetnictví, historie jeho vzniku • Systém podvojného účetnictví byl poprvé popsán a definován vlašským mnichem a matematikem Lucou Paciolim v roce 1494 ve spise Soubor aritmetiky, geometrie, poměrů a úměr (Fireš, 1988). • Je však prokázáno, že v praxi byl Paciolim popsaný princip aplikován již o 100 – 200 let dříve. Toto se týká např. podvojného zápisu. • Přestože se základní principy a předmět účetnictví uchovávají, spolu s rozvojem výroby, společnosti, vědy a techniky musí zákonitě docházet i k modifikaci funkcí, metod, forem a organizaci účetnictví.
Podvojné účetnictví nebylo v 18. a 19. století jediným účetním systémem. Existovalo i tzv. kameralistické účetnictví. Principy, metody a další podrobnější informace o systémech účetnictví:
Kamerální účetnictví – jedna z nejstarších forem (jednoduchého) účetnictví • Kamerální účetnictví je účetní soustava založená v 19.století. • Nazývá se též kameralistika. Její název pochází z latinského camera – pokladna. Kameralistika byla zaměřena především na státní správu. Důvod jeího vzniku a rozšíření byla právě působnost ve státní správě. V kamerálním účetnictví se nesleduje stav majetku (ten jen v pomocných knihách ve fyzických jednotkách), registrují se pouze příjmy a výdaje v kamerálním deníku. Operace se zapisují do rubrik členěné na příjmové a výdajové. • Úkolem kamerálního účetnictví bylo také sledování platebních povinností. • Jedná se o dnes již mrtvou účetní soustavu. • V Československu byla zrušena v roce 1954.
Dopické (podvojné) účetnictví • Princip dopického účetnictví spočíval v tom, že každý jednací případ byl zaznamenán jako soubor dávky a k ní náležející protidávky. • Tento způsob účtování je vysvětlován tím, že dávka je měřítkem protidávky a opačně. Vyjádření jednotlivých případů se realizovalo v peněžních jednotkách a na dvou položkách. • Princip je tedy identický jako v současném podvojném účetnictví. V dobové literatuře je takové účetnictví označováno rovněž jako kupecké, protože své uplatnění nacházelo nejvíce v obchodech a kupeckých hospodářstvích. • Účty měly v té době velmi podobou konstrukci jako v současné době. Levá strana byla označována jako „Má dáti“ nebo „Vzal“ a představovala stranu dlužníka. Pravá strana účtu nesla označení „Dal“ a byla stranou věřitele. • (Blomann, 1898)
V dobových pramenech se můžeme setkat se dvěma pojmy, které jsou si svým názvem velmi podobné, ale které nelze zaměňovat. Jedná se o pojem účetnictví, které je definováno jako „vědecký způsob mluvy“ a o pojem účtověda, jež představuje vědu o účetnictví a kterou Blomann definuje jako soustavnou nauku o zásadách platných pro písemný popis jmění a jeho změn, o zásadách platných pro přehled výsledků těchto změn (= účetnictví) a dále se jedná o nauku o tom, jakých vhodných prostředků používat k zamezení a odhalení škod, které byly způsobeny správcem jmění (= kontrola).
Účetnictví v českých zemích • Historie účetnictví na území českých zemí je velice zajímavá a poučná. Na základě dostupných informací lze tvrdit, že organizace účetnictví v českých zemích byla vždy na velmi vysoké úrovni. • Obrovský rozvoj organizace účetnictví lze pozorovat za vlády císařovny Marie Terezie v 18. století.
V 18. a 19. století je účetnictví charakteristické zejména svou přesností a precizností, která je typická pro celé období. Důraz byl kladen na poctivost a přesnost vyjádření a na schopnost obhájit své hospodaření před vnějším světem a být schopen v každém okamžiku dokladovat stav majetku a závazků.
Účetnictví v Rakousku-Uhersku • Účetnictví bylo v těchto zemích velmi těsně svázáno s kontrolou. Tato kontrola se realizovala rovněž na úrovni státu a v tomto časovém horizontu byla na poměrně vysoké úrovni. • Instituce, které se zabývaly kontrolou účetnictví, fungovaly již v 18. století. • K osamostatnění účetní kontroly v zemích Rakouska-Uherska došlo již v roce 1761, kdy vznikla Dvorská účetní komora. Do kompetence této instituce spadaly všechny účtárny a její hlavní funkcí byla kontrola Generální pokladny a Dvorské komory. • Založení Dvorské účetní komory lze považovat za počátek institucionalizované kontroly státního hospodářství. • Vzhledem ke zhoršujícímu se stavu rakouských státních financí nabývala kontrola stále větší důležitosti. Tato instituce se vyznačovala poměrně stabilním postavením a teprve v roce 1792 se stala součástí nově vytvořeného direktoria. Velmi brzy byla přejmenována na Hlavní státní účtárnu, jejíž jádrovou činností byla evidence státních financí. • V roce 1793 však došlo k vyjmutí revizní a cenzurní činnosti z kompetence Hlavní státní účtárny a tyto aktivity byly přeneseny na jednotlivé zemské účtárny. Zdroj: Hrdý, M. – Plachá, D.: Účetní systémy v českých zemích od 18. století do současnosti.
Účetnictví v Rakousku-Uhersku • Tento akt však neměl dlouhého trvání a hned v roce 1794 byla kontrolní agenda navrácena zpět do původního stavu a znovu došlo k vytvoření Centrální účetní komory. • Již v roce 1805 však bylo zřízeno Generální účetní ředitelství jako samostatný řídící a kontrolní úřad. V čele této instituce stále prezident a víceprezident a úřad byl přímo podřízen císaři. Jeho náplní nebyla samotná kontrola, nýbrž byla tato instituce v postavení ústředního řídícího orgánu kontroly. • V roce 1854 bylo Generální účetní ředitelství přebudováno na Účetní kontrolní úřad. Této instituci byly podřízeny všechny účtárny včetně ústřední státní účtárny ve Vídni a státních účtáren v jednotlivých zemích. • Úřad byl však zrušen a v roce 1867 vzniká Nejvyšší účetní dvůr, jenž byl nezávislý na ministerstvech a přímo podléhal císař. • Nejvyšší účetní dvůr kontroloval všechny účty státních úřadů, ústavů, společností, nadací a fondu, které byly dotovány ze státních prostředků, dále pak jeho kontrole podléhaly fondy a ústavy spravované státem. Kontrola se týkala nejen účetnictví, ale bylo rovněž prověřováno, zda hospodaření těchto subjektů koresponduje s rozpočtem, platnými předpisy a zásadami hospodárnosti.
Zdroj: • 2010 Český finanční a účetní časopis ISSN 1802-2200 • Fireš, B. (1988): Základy účetnictví. Praha, Státní pedagogické nakladatelství, 1988 • Blomann, K. (1898): Všeobecná účtověda o účetnictví jednoduchém (kameralistickém), složitém (dopickém) a o kontrole účetní. Univerzitní přednášky Karla Blomanna v zimním běhu 1898. Praha, K. Blomann, 1898. • Hrdý, M. – Plachá, D.: Účetní systémy v českých zemích od 18. století do současnosti. • www.finance.cz