80 likes | 249 Views
Konference. VALODA DARBĪBAI UN SADARBĪBAI. 25.11.2011. „Atbalsts valsts valodas apguvei un bilingvālajai izglītībai” 2008/0003/1DP/1.2.1.2.1/08/IPIA/VIAA/002. VALODAS FUNKCIONĒŠANA SABIEDRĪBĀ: TIESISKIE UN SIMBOLISKIE ASPEKTI. Profesors Māris Baltiņš.
E N D
Konference VALODA DARBĪBAI UN SADARBĪBAI 25.11.2011. „Atbalsts valsts valodas apguvei un bilingvālajai izglītībai” 2008/0003/1DP/1.2.1.2.1/08/IPIA/VIAA/002
VALODAS FUNKCIONĒŠANA SABIEDRĪBĀ: TIESISKIE UN SIMBOLISKIE ASPEKTI Profesors Māris Baltiņš
“.. jebkurā civilizētā sabiedrībā valodu, kultūru,etnosu un reliģiju daudzveidībai ir gan priekšrocības, gan trūkumi, tāir bagātību avots un tajā pašā laikā var radīt saspīlējumu. Tādēļ irpamatoti atzīt šā fenomena sarežģītību un censties gūt pēc iespējasvairāk pozitīvā, līdz minimumam mazinot negatīvo ietekmi.” Vērtīgs izaicinājums. Kā daudzvalodība varētu apvienot Eiropu (2008)
Tautiskās atmodas laikmets XIX gs. vidū (laicīgā prese un literatūra) Valstiskās neatkarības iegūšana 1918. g. (pilnvērtīga valodas funkcionēšana valsts pārvaldē un izglītībā) Pēc neatkarības atgūšanas XX gs. 90. gados, Latvijas iekļaujoties pārnacionālās struktūrās (nepieciešamība regulāri nodrošināt daudzu tiesību aktu tulkojumus) LATVIEŠU VALODAS STRAUJĀKĀS ATTĪSTĪBAS POSMI
Darbības virzieni: Tiesiskie (normatīvais nodrošinājums un tā ievērošanas kontroles mehānismi) Lingvistiskie (vārdnīcas, terminoloģijas resursi, dažāda rakstura uzziņu grāmatas) Pedagoģiskie (valodas apguves metodika, mācību līdzekļi, praktiskās iespējas) VALODAS POLITIKA
Piederības sajūta (tautai, nācijai, kultūrai, valstij) Kopības sajūta (kaut kas, kas saista dažādus cilvēkus jebkurā vietā) Statusa sajūta (latviešu valoda kā viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām) SIMBOLISKĀ PUSE
Vēsturiski aspekti Mitoloģizēti priekšstati par valodu atšķirību Pārlieku liels kriticisms Dzimtās valodas lietotāju valodiskā attieksme TRAUCĒJOŠIE FAKTORI
“Varbūt vēl pirms 30 gadiem varēja apgalvot, ka latviešu valoda nenoderīga sarežģītāku domu izteikšanai, bet tagad, kad latviešu valodā sacerēti raksti par visdažādākajām zinātnes nozarēm, kad latviešu valodā tulkoti lielo tautu klasiķi, izdota konversācijas vārdnīca, - tagad iebildumi pret valodu ir pilnīgi nepamatoti un tikai liecina, ka iebildumu cēlēji paši neprot latviešu valodu.” M. Skujenieks. Nacionālais jautājums Latvijā (1913)