240 likes | 504 Views
Nacionalinė Ateities Augalų Technologijų Platforma (NAA TP). Parengė: NAA TP dalyviai UAB “Projektų gama” Lietuvos žemdirbystės institutas. NACIONALINĖS ATEITIES AUGALŲ (NAA) TECHNOLOGIJŲ PLATFORMOS (TP) DALYVIAI. MOKSLO SEKTORIAUS ATSTOVAI Lietuvos miškų institutas
E N D
Nacionalinė Ateities Augalų Technologijų Platforma (NAA TP) Parengė: NAA TP dalyviai UAB “Projektų gama” Lietuvos žemdirbystės institutas
NACIONALINĖS ATEITIES AUGALŲ (NAA) TECHNOLOGIJŲ PLATFORMOS (TP) DALYVIAI MOKSLO SEKTORIAUS ATSTOVAI Lietuvos miškų institutas Lietuvos sodininkystės ir daržininkystės institutas LVA Gyvulininkystės institutas Lietuvos žemdirbystės institutas Lietuvos žemės ūkio universitetas LŽŪU Žemės ūkio inžinerijos institutas VERSLO SEKTORIAUS ATSTOVAI Lietuvos augalų apsaugos asociacija UAB „Agrochemos mažmena“ UAB „Baltijos agroverslo projektai“ UAB „Dotnuvos projektai“ UAB „Litagros chemija“ UAB „Naturlita“ UAB „Norta“ VšĮ „Europos technologinių platformų ir pramoninių klasterių nacionalinis biuras“
LIETUVOJE AUGINAMI AUGALAI NAUDOJAMI: • MAISTUI: miltų, kruopų, makaronų, duonos gamybai; krakmolo gamybai; aliejaus gamybai; cukraus gamybai; šviežių augalinių produktų vartojimui ir perdirbimui. • PAŠARUI:kviečiai, miežiai, avižos, kvietrugiai; pašariniai runkeliai, bulvės, vienmetės ir daugiametės žolės; rapsai. • PRAMONEI: bioplastikų ir popieriaus gamybai; etanolio ir inulino gamybai; techninio aliejaus gamybai; biodyzelino gamybai; farmacijos pramonei; dažų gamybai; tekstilės gaminiams, biokurui, izoliacinėms medžiagoms....
NAA TP kūrimo gairės: • Lietuvoje vienas svarbiausių išteklių yra augalai (pagrindiniai organizmai, sintetinantys organines medžiagas), kurių potencialas panaudojamas nepakankamai efektyviai. • Technologijų platformų ir pramonės klasterių kūrimo ir vystymo procesai šiuo metu sparčiai vyksta ES valstybėse. Yra sukurta Europos Ateities Augalų TP. • Lietuvai tapus ES nare ir siekiant prisidėti prie Lisabonos strategijos įgyvendinimo, būtina prisijungti prie Europos technologinių platformų kūrimo ir įgyvendinimo.
Bendrieji NAA TP uždaviniai: • susieti mokslo prioritetus su šalies plėtros prioritetais; • stiprinti mokslo ir verslo sektoriaus ryšius; • skatinti ir vykdyti atskirų mokslo krypčių bendrus tyrimus; • ugdyti verslo sektoriaus inovacinius gebėjimus; • rengti aukščiausios kvalifikacijos specialistus verslo sektoriui. • vykdyti nacionalinės Lisabonos strategijos įgyvendinimo programos įsipareigojimus; • rengti kompleksines mokslo, studijų ir verslo plėtros, programas; nacionalinės mokslinių tyrinėjimų programas; • išskirti mokslinių tyrimų prioritetus; • kurti kompetencijos ir tyrimų centrus; • atnaujinti studijų programas, stiprinti mokslinių tyrimų bazę; • kurti klasterius, platformas, kompleksines programas ir skatinti sąveikavimą tarp jų.
LIETUVOS NAA TPVIZIJA 2025 Moderni,inovacijomis ir mokslo bei verslo partnerystegrįsta, konkurencinga, subalansuota, vis daugiaunaudojanti biotechnologijasžemės ūkioaugalų ir jų produktų gamyba, perdirbimas ir prekyba, tausojanti aplinką ir kraštovaizdį veiklų visuma, turinti išplėtotą infrastruktūrą,modernias technologijas bei kvalifikuotus darbuotojusir gebanti išnaudotinaujausius mokslo rezultatus, prisitaikyti prie nuolat besikeičiančios verslo aplinkos, siekiant pateikti į rinkaskonkurencingus, saugius, geros kokybės produktus bei paslaugas.
ATEITIES AUGALŲ SEKTORIAUS PAGRINDINIAI UŽDAVINIAI • Gerinti žinias apie augalų genetiką, mitybą, produktyvumą.. • Padidinti saugaus, sveiko, geros kokybės maisto gamybą; • Padidinti augalų derlingumo potencialą ; • Padidinti naudingos augalų biomasės išeigą; • Išplėtoti greitai atželiančių augalų auginimą; • Išsaugoti aplinkos bioįvairovė; • Pagerinti genetinė augalų įvairovė; • Sumažinta žemės ūkio įtaką aplinkai; • Pagerinti augalų veislės; • Pagerinti genetiškai pakeistų ir nepakeistų augalų suderinamumą; • Užtikrinti genetiškai pakeistų augalų saugų naudojimą. • Išplėtoti efektyvesnę biodegalų gamybą;
VIZIJOS REALIZAVIMAS Lietuvos NAA TP vizija realizuojama per ES bendrosios žemės ūkio politikos modelį kurio pagrindiniai bruožai yra: • Konkurencingas žemės ūkio sektorius; • Aplinkai draugiškas ūkininkavimas; • Kokybiški ir saugūs produktai; • Kraštovaizdžio išsaugojimas ir turtinimas; • Tvari žemės ūkio ir kaimo ekonomika; • Subalansuota regionų plėtra; • Mažėjantis ūkio neigiamas poveikis globaliniu (pasaulio ir Europos) mastu.
KONKURENCINGUMO PADIDINIMO PRIEMONĖS • Biotechnologija ir selekcija: augalai su mažesnėmis auginimo sąnaudomis, padidina ekonominį efektyvumą ir pridėtinę vertę; • Naujos moderniosmažesnių kaštų reikalaujančios žemės ūkio technologijos: žemės dirbimo, augalų apsaugos priemonių minimizavimas; • Efektyvus ūkininkavimas: sumažinant išlaidas, naudojant draugiškesnes aplinkai medžiagas; • Maisto saugos užtikrinimas: rizikos numatymas, atsekamumas, mikrobinės ir cheminės taršos prevencija; • Didelės pridėtinės vertėsproduktų kūrimas: funkcinis ir specialių poreikių maistas; • Ne maisto paskirties žemės ūkio produkcija: žaliavos pramonei ir energetikai.
INOVACIJŲ POREIKIS Šioms priemonėms įgyvendinti būtinos inovacijos , kuriomis siekiama: • Geresnės produkto ir paslaugos kokybės; • Išplėsti produkto asortimentą; • Kurti naujas rinkas; • Didinti darbo našumą; • Tobulinti gamybos technologinius procesus; • Mažinti energijos sąnaudas; • Mažinti žaliavų sąnaudas; • Mažinti kenksmingą poveikį aplinkai; • Plėsti paslaugų sritis.
Rekomenduojamos tyrimo gairės:Trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu iki 2015m): • Skatinti augalų genomikos ir selekcijos fundamentaliųjų tyrimų programas, skirtas javams, ankštiniams, bulvėms, aliejiniams augalams, daržovėms ir vaisiams, kurui skirtiems augalams; • Plėtoti pagrindinių Lietuvoje auginamų augalų tyrimo programas, nukreiptas į žinių kaupimą ir jų pritaikymą augalų genomikoje bei biotechnologijose; • Pagerinti produkcijos subalansuotumą, suderinamumą, laukų būklę, derlingumą, produkcijos išsaugomumą, perdirbamumą; • Vystyti tyrimų programas nukreiptas į maisto ir pašarų poreikių geresnį patenkinimą; • Skatinti viešo ir privataus sektorių bendradarbiavimą, vystant ir diegiant inovacijas maisto ir pašarų gamyboje.
Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu (iki 2025m): • Plėtoti ir kaupti genomikos žinias susietas su genetiniais ištekliais • Plėtoti svarbiausių Lietuvos augalų genetinę įvairovę ir selekciją • Visokeriopai remti tinkamiausių augalų rūšių ir veislių, tenkinančių darnios ir aplinkai draugiškos plėtros sąlygas bei vartotojų reikalavimus saugiam ir sveikam maistui, auginimą; • Remti bendradarbiavimo programas su įvairiomis šalimis augalų genomikoje
Veiksmų planas Pagrindiniai iššūkiai : • Sveikas ir saugus maistas ir pašaras • Žalieji pramonės produktai • Konkurencingumas, vartotojo pasirinkimas ir valdymas • Ekologiškai tvari žemdirbystė, miškininkystė ir kraštovaizdis
Veiksmų planas • Maisto ir pašarų ir žaliavų kokybės gerinimas tobulinant augalus ir jų auginimo technologijas. • Pramoninių medžiagų ir bioenergijos išeigos iš biomasės tobulinimas. • Bioįvairovės palaikymas ir augalų tobulinimas naudojant biotechnologijas. • Augalininkystės mokslo sklaidą, bendravimas su visuomene ir su socialiniais patneriais. • Mokslo žmogiškųjų ir finansinių išteklių plėtrą.
Lėšų poreikis NAA TP Strateginių tyrimų planui įgyvendinti • Trumpalaikei perspektyvai (penki metai) NAA TP strateginio plano priemonėms įgyvendinti lėšų poreikis prognozuojamas 300 – 400 mln. Lt. • Vidutinės trukmės perspektyvai NAA TP strateginio plano priemonėms įgyvendinti lėšų poreikis prognozuojamas 400 – 500 mln. Lt. • Ilgalaikei perspektyvai NAA TP strateginio plano priemonėms įgyvendinti lėšų poreikis prognozuojamas 600 – 700 mln. Lt.
Finansavimo šaltiniai • privačios lėšos – 13 proc.; • ES MTTP programos – 15 proc.; • ES struktūriniai fondai – 19 proc.; • investiciniai bankai – 9 proc.; • rizikos kapitalas – 4 proc.; • nacionalinės paramos lėšos – 28 proc.; • mokestinės lengvatos MTTP veikloms – 8 proc.; • netiesioginė parama – 4 proc..
Augalų produktyvumą padidinti ir naudojimo spektrą praplėsti galima naudojant naujausius tyrimo metodus: genetikos, biotechnologijos, biochemijos, augalų patologijos......
. Energetiniai migliniai augalai
Mokslo ir verslo bendradarbiavimas ir gamybos inovacijos maisto ūkyje per nacionalines technologines platformas • Sveikas ir kokybiškas maistas • Maistas specifinėms vartotojų grupėms • Saugus, geros kokybės ir tvarus pašaras Maisto ūkio NTP Gyvūnųsveikatingumo ir gerovės NTP Ateities augalų NTP
Ne maisto paskirties biologinės kilmės produktų inovacijos per nacionalines tecnologines platformasBiomedžiagos ir biochemijos produktaBiodegalai ir bioenergija . Biotechnologijų NTP Ateities augalų NTP Miškų sektoriaus NTP Biodegalų NTP, Biomasės ir biokuro gamybos ir naudojimo NTP