180 likes | 255 Views
Standardkostnadsresonemang och avvikelseanalys. Effektivitetsmätning och strukturering av information efter syften för dess användning Standardkostnader Konstandskontroll för direkta och indirekta kostnader Avvikelseanalys (kostnader som är kontroller- och påverkbara).
E N D
Standardkostnadsresonemangoch avvikelseanalys • Effektivitetsmätning och strukturering av information efter syften för dess användning • Standardkostnader • Konstandskontroll för direkta och indirekta kostnader • Avvikelseanalys (kostnader som är kontroller- och påverkbara)
Produktvis och avdelningsvis kontroll Resultat = Intäkter – kostnader Effektivitetsmätning:Produktvisa respAvdelningsvisa Avdelning A Avdelning B Avdelning C Halvfab Produkt Omkostnadsdifferenser
Standardkostnader • Standard = Norm • Standardkostnad är en förutberäknad (förkalkylerad) kostnad för resurser eller andra komponenter som ingår i en produkt eller tjänst. • Syften: Underlätta kalkylering (vid offerter etc) Ge möjlighet till ansvars- och prestationskontroll (effektivitetsmätning)Underlätta budgetering och redovisning av aktiviteter
Kontrollsystemet • Sätta upp mål, standard, krav på kvalitet och kvantitet • Utför mätningar, avstämning mot mål eller standard • Identifiera skillnader, avvikelser och genomför korrigeringar Dessa åtgärder kan leda till organisationsutveckling och förändring!
Kostnadskomponenter (objekt) • Material Kvantitet material och materialpris • Lön Arbetstid och lönesats • Omkostnadspålägg Påläggsbasens och omkostnadens storlek • Metoder för fastställande av en standard MetodstudierFörsökstillverkningErfarenhet från liknande tillverkningSyntetiska standards (skrivbordsprodukt) • Olika standardsnormalstandard, idealstandard och erfarenhetsstandard
Kostnadskontroll Jämförelse mellan verklig kostnad för en viss aktivitet (är-värden för resursinsatser) och på annat sätt beräknad kostnad för samma aktivitet enligt standard (bör-värden för resursinsatser). Med avvikelseanalys vill man besvara: • Var i företaget har avvikelsen uppstått? • Vilka är orsakerna till avvikelserna? • Vem bär ansvaret? • Hur blir utvecklingen i framtiden? • Skall motåtgärd vidtas och i så fall vilken?
Komponenter i en kalkyldifferens • P s = Standardpriset för en resurs (material, arbete, maskin) i kr per enhet av resursen (t ex kr/kg, kr/m, kr/tim osv) • P v = Verkligt pris för en resurs • Q s = Mängden av en resurs som borde ingå i en produkt enligt standard. Observera att Qs representerar vad resursåtgången (i kilo, meter, timmar osv) borde vara för den faktiska produktionen och inte har med den planerade produktionen att göra. • Q v = Mängden av en resurs som faktiskt gick åt för framställning av den aktuella mängden av produkten (enligt produktionsrapporter o dyl)
Kalkyldifferenser • MaterialdifferensMaterialprisdifferens = Qv * (Ps - Pv) Materialkvantitetsdifferens = Ps * (Qs – Qv) • Arbetsdifferens Lönesatsdifferens = Qv * (Ps – Pv)Arbetstidsdifferens = Ps * (Qs – Qv) • Omkostnadsdifferens för en period vid en viss volymSysselsättningsdifferens = Absorberade omk - Budgeterade omk Omkostnadsnivådifferens = Budgeterade omk – Faktisk omkTotal omk-differens = Absorberade omk – Faktisk omk
Exempel på Dir materialdifferens • Antag att en enhet av en produkt (handfatet X) kräver 9 kilo direkt material (porslinråvara) som kostar 4 kr/kilo. I mars tillverkades 100 st X som krävde 825 kilo material som kostade 5 kr/kilo. Beräkna den totala direkta materialdifferensen! • Total verklig direkt materialkostnad = 5 * 825 = 4125 kr • Total standard direkt materialkostnad = 4 * 9 * 100 = 3600 kr • Total direkt materialdifferens = 3600 – 4125 = - 525 kr • Uppdelat på pris- och kvantitetsdifferens:Prisdifferens = Qv (Ps – Pv) = 825 * (4 – 5) = - 825 kr Kvantitetsdifferens = Ps (Qs-Qv) = 4 * (900 - 825) = 300 krTotal materialdifferens = Prisdiff + kvantitetsdiff = - 525 kr
Grafisk illustration Pris Fall 1 Pv=5Ps=4 Prisdifferens Värdet av prisdifferensen är -825 kr och värdet av kvantitetsdifferensen +300 kr kvantitetsdiff Qv Qs825 900 kvantitet Pris Fall 2 Pv=5Ps=4 Prisdifferens Kvantitetsdifferens= 4 * (900 – 1000) = - 400 kr Om vi nu antar att materialåtgången blev1000 kg istället för 825. Qs Qv900 1000 kvantitet
Fokus vid kalkyldifferenser Vi jämför hur mycket resurser som borde gå åt produkt A och B (vad gäller insats av material X och Y samt arbete) med hur mycket resurser (X, Y och arbete) faktiskt gick åt produktionen av A och B. Materail X Produktionssystem Produkt A Material Y Produkt B Arbetsinsats
Exempel på kalkyldifferenser för material och lön Företaget Beta tillverkar produkterna A och B i vilka ingår material X och Y samt arbete. Under november då produktionen skedde inköptes 39 000 lbs av material X (som kostade $14,4/lbs) och 11 000 lbs av material Y (som kostade $9,70/lbs). Allt detta material gick åt månadens aktuella produktion. Arbetsinsatsen blev 2025 timmar och lönekostnaden blev $34 425. I övrigt gäller följande om bl a standards. Produkt A Produkt B Antal producerade enheter 4 200 st 3 600 stFörsäljningsvolymen 4 000 st 3 500 st Materialbehov X à $15/lbs 4 lbs 6 lbs Materialbehov Y à $9,50/lbs 1 lbs 2 lbs Arbetstidsbehov à $18/h 1/5 h 1/3 h Beräkna materialpris- och materialkvantitetsdifferensen! Beräkna arbetstids- och lönesatsdifferensen! Hur påverkas differenserna om planerad produktion hade varit 4000 A och 4000 B? Hur påverkas differenserna av att försäljningen skilde sig från produktionen?
Omkostnadsdifferens • Fasta och rörliga omkostnader i en flexibel budgetlinje Absorptionslinje Omkostnad i kr Abs omk (Qv) Faktisk omkBomk (Qv) Flexibel Budgetlinje Rörlig omk/enhet Fast omk Volym eller påläggsbas Normalvolym(normal bas) Verkligvolym Budgetlinje : Bomk (Q) = Fast omk + Rörlig omk * QAbsorberad omk (Q) = Abs takt * QAbsorptionstakt = Bomk(Qnormal) / Qnormal
Formler för omkostnadsdifferenser • Volymavvikelse eller sysselsättningsdifferens = Absorberade omkostnader (Q v) - Budgeterade omkostnader (Q v) • Förbrukningsavvikelse eller omkostnadsnivådifferens =Budgeterade omkostnader (Q v) – Faktiska omkostnader vid Q v • Påläggssavvikelse eller total omkostnadsdifferens = Absorberade omkostnader (Q v) – Faktiska omkostnader vid Q v
Exempel på omkostandsdifferens • Antag att Qv = 1200 st, Qn = 1000 st/månad, Fast omk = 15000 kr per månad och rörlig omkostnad = 10 kr per producerad enhet. Antag att faktisk omkostnad (fast som rörlig) blev 28 000 kr i oktober. Bestäm sysselsättnings- och omkostnadsnivådifferens för oktober! • Bomk (Q) = 15000 + 10*QAbsorbtionstakt = (15000 + 10*1000)/1000 = 25 kr • Sysselsättningsdifferens = Abs(1200) - Bomk(1200) = (25 * 1200) - (15 000 + 10 * 1200) = 30 000 – 27 000 = + 3000 kr • Omkostnadsnivådifferens = Bomk(1200) – Faktisk omk vid 1200 = 27 000 - 28 000 = - 1000 kr • Total omkostnadsdifferens = 3000 + (-1000) = + 2000 kr
Lämpliga exempel på beräkning av omkostnadsdifferenser med flexibel budgetlinje Delta Company har en flexibel budgetlinje för sina omkostnader motsvarande $120.000 i fasta omkostnader per månad och $36 per st i rörliga omkostnader. Standardvolymen är 5.000 st per månad. Faktiska omkostnader blev $365.000 och volymen 6.000 st i maj. Bestäm följande om Delta Companys omkostnader:1. Budgeterade omkostnader vid standardvolym2. Absorptionstakten för omkostnader3. Absorberade omkostnader i maj4. Maj månads sysselsättningsdifferens5. Maj månads omkostnadsnivådifferens 6. Maj månads totala omkostnadsdifferens Epsilon Company räknar med en absorptionstakt på $0,65 per direkt lönedollar. Enligt Epsilons flexibla budgetlinje för omkostnader blev omkostnaderna $13.850 vid $21.000 i direkt lön och $15.250 vid $25.000 i direkt lön. Hur ser den flexibla budgetlinjen ut för Epsilon? De faktiska omkostnaderna blev $13.650 respektive $16.000 vid dessa ”volymer” (räknade i direkt lön). Beräkna sysselsättningsdifferens, omkostnadsnivådifferens och total omkostnadsdifferens för aktuella värden på direkt lön. Beräkna dessutom Epsilons standardvolym eller normalvärde på direkt lön i $! Beräkna differenserna om verkliga omkostnader blev $20.000 vid en direkt lön på $30.000!
Intäktsdifferenser • Intäktsdifferenser vill mäta försäljningsavdelningens prestation (i fråga om volym och pris) i förhållande till vad som planerats (budgeterats) • Marginalen är en bättre värdemätare än priset när det gäller mätning av förmågan att skapa mervärde åt företaget. • Budget Marginal = Budgeterat Pris – Självkostnad enligt standardVerklig Marginal= Verkligt Pris – Självkostnad enligt standard • Vid fallet med en produkt i sortimentet: Marginaldifferens = (Verklig Marginal – Budget Marginal)* Verklig försäljnings volym Försäljningsvolymdifferens = (Verklig volym – Budgeterad volym) * Verklig marginal Total försäljningsdifferens = Verklig vinst – Budgeterad vinst
Intäktsdifferenser - flerproduktsfallet Försäljningsvolymdifferensen kan delas upp i två effekter, dels mixdifferensen (som mäter produkternas relativa andelsförändringar i förhållande till deras budgeterade andel) och dels försäljningsvolymdifferensen (som mäter produkternas ”laginsats” i förhållande till den totala försäljningen). Verklig volymverklig mixverklig marginal Budgeterad volymBudgeterad mixBudget marginal Verklig volymverklig mixBudget marginal Verklig volymBudgeterad mixBudget marginal Marginaldifferens Mixdifferens Försäljningsvolymdifferens