1.14k likes | 1.41k Views
Digitális technika II. Rész: Sorrendi hálózatok. Dr. Turóczi Antal turoczi.antal@nik.uni-obuda.hu. Sorrendi hálózatok. Bevezető A hálózatban visszacsatolás van A kimenet nem csak a bemenetektől függ, hanem a VAGY kapu kimenetén előzőleg észlelt logikai értéktől is
E N D
Digitális technikaII. Rész: Sorrendi hálózatok Dr. Turóczi Antal turoczi.antal@nik.uni-obuda.hu
Sorrendi hálózatok • Bevezető • A hálózatban visszacsatolás van • A kimenet nem csak a bemenetektől függ, hanem a VAGY kapu kimenetén előzőleg észlelt logikai értéktől is • A hálózat egyenletének felírásához szükség van egy közbenső (belső) változóra is • A Q’-vel jelölve a belső változó aktuális, és Q-val az előző értékét logikai függvénykapcsolat írható fel a közbenső változóra és a kimenetre is • Tegyük fel, hogy kezdetben A B Q Y 0 0 0 0 A 0 0 0 B Q 1 0 0 0 Y 0 A Y Q B
Sorrendi hálózatok • Bevezető • A hálózatban visszacsatolás van • A kimenet nem csak a bemenetektől függ, hanem a VAGY kapu kimenetén előzőleg észlelt logikai értéktől is • A hálózat egyenletének felírásához szükség van egy közbenső (belső) változóra is • A Q’-vel jelölve a belső változó aktuális, és Q-val az előző értékét logikai függvénykapcsolat írható fel a közbenső változóra és a kimenetre is • Tegyük fel, hogy kezdetben A B Q Y 0 0 0 0 0 1 0 1 A 0 0 1 B Q 1 0 1 0 Y 1 A Y Q B
Sorrendi hálózatok • Bevezető • A hálózatban visszacsatolás van • A kimenet nem csak a bemenetektől függ, hanem a VAGY kapu kimenetén előzőleg észlelt logikai értéktől is • A hálózat egyenletének felírásához szükség van egy közbenső (belső) változóra is • A Q’-vel jelölve a belső változó aktuális, és Q-val az előző értékét logikai függvénykapcsolat írható fel a közbenső változóra és a kimenetre is • Tegyük fel, hogy kezdetben A B Q Y 0 0 0 0 0 1 0 1 1 1 1 0 A 1 1 0 1 B 0 Q 1 1 0 0 1 1 0 Y 1 A Y Q B
Sorrendi hálózatok • Bevezető • A hálózatban visszacsatolás van • A kimenet nem csak a bemenetektől függ, hanem a VAGY kapu kimenetén előzőleg észlelt logikai értéktől is • A hálózat egyenletének felírásához szükség van egy közbenső (belső) változóra is • A Q’-vel jelölve a belső változó aktuális, és Q-val az előző értékét logikai függvénykapcsolat írható fel a közbenső változóra és a kimenetre is • Tegyük fel, hogy kezdetben A B Q Y 0 0 0 0 0 1 0 1 1 1 1 0 0 1 1 0 • Azonos bemenő jel, mégis különböző kimeneti érték • A kimenet a belső állapotváltozótól is függ A 0 1 1 B Q 0 1 0 1 Y 1 A Y Q B
Sorrendi hálózatok • Bevezető • Az előző példában a bemeneti (primer) változókon kívül szükség volt köztes változóra • Belső változó • Szekunder változó • Két egyenlet szükséges a működés leírásához • Belső állapot függvény Q’ = FQ(A,B,Q) • Kimeneti függvény Y = FY(A,B,Q) • A hálózat működése a bemeneti logikai értékek időbeli sorozatától is függ • Sorrendi hálózat • Szekvenciális hálózat • A hálózat működését befolyásolja a belső változó kezdeti értéke is
Logikai hálózatok • Logikai hálózatnak nevezzük azokat a rendszereket • melyeknek bemeneti illetve kimeneti jelei logikai jelek, • a kimeneti jeleket a bemeneti jelek függvényében többé-kevésbé bonyolult logikai műveletsorozat eredményeként állítják elő. • A logikai hálózatok két nagy csoportja • Kombinációs hálózatok • Kombinációs hálózatoknak nevezzük azokat a logikai hálózatokat, melyeknek kimeneti jelei csak a bemeneti jelek pillanatnyi értékétől függnek • „Emlékezet” nélküli hálózat • Sorrendi hálózatok • Sorrendi (szekvenciális) hálózatoknak nevezzük azokat a logikai hálózatokat, melyek kimeneti jelei nemcsak a pillanatnyi bemeneti jelkombinációtól függnek, hanem attól is, hogy korábban milyen bemeneti jelkombinációk voltak • „Emlékezettel” (memóriával) rendelkező hálózat • Ugyanazon bemeneti kombinációhoz más-más kimeneti kombináció tartozhat, a szekunder változók aktuális értékétől függően. • A szekunder változók értékét a korábbi bemeneti kombinációk és azok sorrendje is befolyásolja • Előző állapotuktól függően különböző módon reagálnak a bemenetükre • Véges állapotú automaták (Finite State Machines)
Sorrendi hálózatok • Információ tárolás • A sorrendi hálózatnak tehát emlékeznie kell ezekre a bemeneti jelkombinációkra • Általában elegendő korlátozott mennyiségű korábbi jelkombinációt megjegyeznie • Az emlékezéshez a sorrendi hálózatnak külön „memóriával”, tárolóegységgel kell rendelkeznie • A sorrendi hálózat leglényegesebb és legbonyolultabb része a tárolóegység. • A tárolóegység tároló elemekből áll • Egy tároló elem 1 bit információ tárolását végzi • Sorrendi hálózat memória elemekkel (tárolókkal) kiegészített kombinációs hálózatból építhető fel • A tároló elemek tartalma (a szekunder változók) a hálózat előéletéről őriznek információt • A bemenetek és a hálózat előélete együttesen, és egyértelműen meghatározzák a kimeneti jelet (jeleket) Kimenet Bemenet Kombinációs hálózat Memória
Sorrendi hálózatok • Információ tárolás • A kombinációs hálózatnál tapasztalt be- és kimenetek közötti késleltetés a tárolási képesség alapja • A tranziens lezajlásáig a kapuk kimenetén az előző bemeneti kombinációk hatására kialakult logikai szint van Y1 A Ideális Kombinációs hálózat (késleltetés nélküli) B Kimenetek Bemeneti (primer) változók … Ym … N Q1 Q’1 Q2 Q’2 Szekunder változók … … Qr Q’r Dr D2 D1
Sorrendi hálózatok • Bevezető • A hálózatban visszacsatolás van • A kimenet nem csak a bemenetektől függ, hanem a VAGY kapu kimenetén előzőleg észlelt logikai értéktől is • A hálózat egyenletének felírásához szükség van egy közbenső (belső) változóra is • A Q’-vel jelölve a belső változó aktuális, és Q-val az előző értékét logikai függvénykapcsolat írható fel a közbenső változóra és a kimenetre is • Tegyük fel, hogy kezdetben A B Q Y 0 0 0 0 0 1 0 1 1 1 1 0 tpd A 1 1 0 1 B 0 Q 1 1 0 0 1 1 0 Y 1 A Y Q B
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat modelljei • Mealy modell • A kimenetek a bemenetek és az előző állapot (szekunder változók) függvénye Q’ = FQ(X,Q) Y = FY(X,Q) Y X Kombinációs hálózat Bemenetek Kimenetek Q Q’ Szekunder változók Memória
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat modelljei • Moore modell • A kimenetek csak az előző állapot (szekunder változók) függvényei Q’* = FQ*(X,Q*) Y = FY*(Q*) X Kombinációs hálózat Bemenetek Q’* Q* Memória Szekunder változók Kombinációs hálózat Y Kimenetek
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat modelljei • Bebizonyítható • Minden Mealy modellnek előállítható egy Moore ekvivalense • Minden Moore modellnek előállítható egy Mealy ekvivalense • Bármely modellt is használjuk • Egy sorrendi hálózat működése két logikai függvénnyel írható le • Szekunder változók függvénye • Kimeneti függvény (függő változók függvénye) • A két függvény együttesen határozza meg a sorrendi hálózat működését • A belső (szekunder) változók tárolják a hálózat előző vezérlési állapotait • A bemenő (primer) és belső (szekunder) változók együtt egyértelműen meghatározzák a kimeneteket • A hálózat modellje, függvényei nem írják le a tranzienseket • A függvényekben az idő nem szerepel változóként • Az állapotváltások között azonban rövid átmeneti jelenségek játszódnak le n-edik állandósult állapot tranziens állapot (n+1)-edik állandósult állapot idő
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • A működés folyamata • A hálózat belső állapotát a szekunder változók értéke határozza meg • A szekunder változók száma megadja a lehetséges állapotok maximális számát • Nem feltétlenül jön létre minden lehetséges belső állapot • A példában 1 változó (Q) 21 = 2 lehetséges állapot • Bekapcsoláskor a sorrendi hálózat a szekunder változók kezdeti értékeinek megfelelő állapotban van • A bemenő kombinációk változásának hatására a rendszer újabb állapotba kerülhet • További bemeneti változások hatására újabb, vagy akár korábbi állapotokba ugorhat • Azonos bemenő jelre más-más szekunder változó és kimeneti kombináció tartozhat • A sorrendi hálózat aktuális állapota megadja a rendszer előéletét • Mi történt vele az előzőekben • Egy n hosszúságú bemeneti sorozat (szekvencia hatására) • n hosszúságú belső állapot (szekunder változó) szekvencia jön létre • n hosszúságú kimeneti szekvencia generálódik • Ha n véges: véges sorrendi automatáról beszélünk
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Állapot gráf • Grafikus szemléltetés • A sorrendi hálózat belső állapotait a gráf csomópontjai szemléltetik • A csomópontokat összekötő irányított élek (nyilak) az egyik állapotból a másikba történő átmenetet reprezentálják • Ha nem teljesül semmilyen továbblépési feltétel, marad az előző állapotban • Több feltétel is kielégítheti a továbblépés feltételét • Egy állapotból visszafelé, egy előző állapotba is lehetséges állapotátmenet • Az éleken az átmenetet előidéző bemeneti x kombináció szerepel • Emellett az y kimeneti értékeket is gyakran fel szokás tüntetni Xj2/yj2 Xi1/yi1 Xi2/yi2 Egyik továbblépési feltétel sem teljesül qi qj Xj1/yj1 Xm1/ym1 qm Xk1/yk1 Xk2/yk2 Teljesül valamely továbblépési feltétel qk Xm2/ym2
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Állapot gráf • Grafikus szemléltetés • A sorrendi hálózat belső állapotait a gráf csomópontjai szemléltetik • A csomópontokat összekötő irányított élek (nyilak) az egyik állapotból a másikba történő átmenetet reprezentálják • Az előző példa állapot gráfja • Két belső állapot, két csomópont X2/y0 X3/y1 10/0 11/1 X1/y0 01/0 X2/y0 10/0 X0/y0 00/0 X3/y0 11/0 q1 q2 0 1 X1/y1 01/1 X0/y0 00/0 A B Q Y
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Állapottábla • Táblázatos formában adja meg, hogy adott bemeneti kombinációk hatására mely állapotból mely állapotba ugrik a rendszer • A kimenet alakulását is ebben a táblázatban írhatjuk fel • A kombinációs hálózatoknál használt igazságtáblázathoz hasonló 10/0 11/1 01/0 10/0 00/0 11/0 0 1 01/1 00/0
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Példa (Lovassy, Pődör: Digitális Technika II. előadás) • Italautomata • 150 Ft egy üdítő • A gép 50 és 100 Ft-os érmét fogad el, és visszaad • Belső állapotok száma 3 START állapot 0 100Ft be üdítő, 50Ft ki 100Ft be üdítő ki 50Ft be üdítő ki 50Ft be 100Ft be 2 50Ft be 1 50 Ft bedobva 100 Ft bedobva
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Példa (Lovassy, Pődör: Digitális Technika II. előadás) • Italautomata állapot gráf, állapottábla • x1: 100Ft; x0: 50 Ft • y1: üdítő ki; y0: 50 Ft ki • Belső állapotok 00,01,10 00/00 0 10/11 10,10 01,00 01,10 10,00 2 01/00 1 00,00 00,00
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Vezérlési táblázat • Az állapottábla célszerűen átalakított formája • Az oszlopok a bemenő jelek • A sorok a visszacsatolt jelek (a késleltetés után előállt) • A cellákba a bemenő jel hatására keletkező Q’ jelet írjuk • Stabil állapotokat bekarikázzuk • Ahol Q = Q’ nincs állapotváltozás a visszacsatoló hurokban • Ahol Q ≠ Q’ instabil állapot, állapotváltozás zajlik a visszacsatoló hurokban (a jel még nem „ért át” a késleltetőn) • Pl. • kiindulás: Q = A = B = 0 • bemeneti szekvencia: 01, 11, 01, 00 Vezérlési táblázat Átmeneti táblázat i 0 1 2 3 4 5 6 7 AB A Q B Q 0 0 1 1 Y 2 0 1 3 0 1 1 1 4 5 6 7
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Karnaugh táblás leírás • Példa két belső (szekunder) változóra • Kiindulás: Q2Q1 = AB = 00 stabil állapot • AB bemenet változzon AB = 01-re • Mindkét belső változó 0-ról 1-re vált • Mi történik, ha eltérő D késleltetések vannak • Általában nem tudjuk előre melyik hurok a gyorsabb • Nem egyértelmű működés AB Q2Q1 • Versenyfutás jelenség • Ha két szekunder változónak egyszerre kell változnia • Kritikus versenyfutásról beszélünk, ha az eltérő késleltetések miatt a hálózat eltérő stabil állapotokba kerülhet (példában) • Azaz ha a vezérlési táblázat versenyfutást tartalmazó oszlopában több stabil állapot is van • Nem kritikus, ha egy oszlopban csak egy stabil állapot van (utolsó oszlop) 00 11 00 01 11 11 01 00 00 11 11 10 00 00 00 11
Sorrendi hálózatok • Sorrendi hálózat működésének leírása • Karnaugh táblás leírás • Példa két belső (szekunder) változóra • Kiindulás: Q2Q1 = 0; AB = 10 stabil állapot • AB bemenet változzon AB = 11-re • Csak az Q1-hez tartozó hurok kell változzon • Nincs versenyfutás de instabil állapot • Újabb és újabb instabil állapotokba lépünk AB Q2Q1 • Oszcilláció jelenség • A hálózat instabil állapotokat vesz fel egymás után • Ha nincs stabil állapot a vezérlési tábla egy oszlopában, az adott bemeneti kombináció esetén a rendszer biztosan oszcillálni fog 00 11 00 01 11 11 01 00 00 11 11 10 00 00 00 11
Sorrendi hálózatok • Aszinkron és szinkron sorrendi hálózatok • Az ideális esettől eltérően • A valóságban a hálózat különböző pontjain eltérő, és akár időben változó késleltetést tapasztalhatunk (pl. hőmérséklet változás miatt) • Ezek a tulajdonságok nehezen kézben tarthatók • Aszinkron sorrendi hálózatok • Az eddigi példákban a hálózat jeleinek terjedését külső tényezők nem befolyásolták • A kimenetek és a szekunder változók kizárólag a bemenetek és a belső változók pillanatnyi értékétől függenek • Az állapotváltozást a bemeneti kombinációk változása okozza, a változások bármely időpontban bekövetkezhetnek • A zavaró késleltetések miatt instabil állapotok, egyszeri vagy többszörös állapotátmenetek, oszcilláció jöhet létre • A tervezésnél ezekre különös tekintettel kell lenni • Az ilyen sorrendi hálózatokat aszinkron hálózatoknak nevezzük
Sorrendi hálózatok • Aszinkron és szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózatok • A zavaró késleltetések szempontjából jobban kézben tartható megoldás jelent a szinkronizáló jelek használata, vagyis szinkron sorrendi hálózat építése • A szinkron sorrendi hálózatok működése ütemezett, az ütemező (szinkronizáló) jel az órajel • Állapotváltozás csak az órajel által meghatározott ütemekben jöhet létre • A bemenő és a visszacsatolt jelek hatása nem azonnal érvényesül, csak a következő ütemben, a következő órajel beérkezésekor • Az ütemezési időt úgy kell megválasztani, hogy a következő órajel előtt minden zavaró tranziens véget érjen • Az órajel szünetében a primer és szekunder változók csak „előkészülnek” a következő ütemre • A jelek már statikusak, nem változnak, így a tranziensek okozta problémák kiküszöbölhetők Kimenet Bemenet Kombinációs hálózat Tárolóegység Órajel
Sorrendi hálózatok • Aszinkron és szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózatok • Minden változás az órajellel időzítve, azzal szinkronizálva megy végbe, előre pontosan definiált időpillanatban, az órajel fel- vagy lefutó élének megérkezését követően • A szinkronizáció lehet • Szintvezérelt (statikus) • „0” vagy „1” logikai szintre • Élvezérelt (dinamikus) • Felfutó élre, 0 → 1 átmenetre • Lefutó élre, 1 → 0 átmenetre Felfutó él Lefutó él „1” „0” idő 1 Ciklusidő
Sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózatok • Két fő eleme • Tárolóegység (Memória) • A korábbi bemeneti kombinációkra vonatkozó információ tárolására • Bemeneti kombinációs hálózat • A kimeneti jel előállítása • A tárolandó információ előállítása • A bemeneti kombinációkból és az előzőleg eltárolt információk együtt határozzák meg a következő ciklusban eltárolandó információt • Fontos különbség az aszinkron sorrendi hálózatokhoz képest • A jelváltozások nem futnak rögtön végig a hálózaton, csak a következő ciklusban hatnak Kimenet Bemenet Kombinációs hálózat Tárolóegység Órajel
Sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózatok • A kimeneti jel előállítása itt is két féle modellel adható meg Mealy modell Moore modell Q*n+1 Qn+1 Qn Q*n Órajel Órajel Qn+1 = FQ(Xn,Qn) Yn = FY(Xn,Qn) Q*n+1 = FQ(Xn,Q*n) Yn = FY(Q*n)
Sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózatok • A tárolóegység, memóriaegység tároló elemekből épül fel • Feladata: információ tárolás • Egy tároló elem 1 bit információt tárol • Tároló alapelemek, elemi sorrendi hálózatok • Kétállapotú (bistabil) billenő elemek (Flip-Flopok) • Mindaddig megtartják előző állapotukat míg külső jel ennek megváltoztatására nem kényszeríti • Készítsünk Set-Reset tárolót • Az S(Set) bemenetre adott „1”-es a kimenetet „1”-be állítja • Az R(Reset) bemenetre adott „1”-es a kimenetet „0”-ba állítja S . Qn+1 R Qn+1 = FQ(S,R,Qn) Yn = Qn Qn
Sorrendi hálózatok • Tároló elemek • Készítsünk Set-Reset tárolót • Az S(Set) bemeneten „1”-es a kimenetet „1”-be állítja • Az R(Reset) bemeneten „1”-es a kimenetet „0”-ba állítja • Állapot gráf • Állapottábla • Nincs versenyfutás vagy oszcilláció - aszinkron működés is stabil • Vannak érdektelen (Don’t care állapotok) • Az állapottáblát Karnaugh-táblának tekintve, Qn+1-re elvégezve az összevonásokat az egyszerűsített logikai függvény: 01/1 X0/0 0X/1 0 1 10/0 Qn Qn+1 RS 1 0 1 1 X X 0 0
Sorrendi hálózatok • Tároló elemek • RS tároló (Filp-flop) megvalósítása • A Qn+1-et és Qn+1 -et megvalósító kombinációs hálózat logikai függvénye • NAND kapus megvalósítás • Külön jelképi jelölés • Az RS tároló ebben a formájában még aszinkron működésű _ Tiltott
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • Szinkron RS tároló (Filp-flop) megvalósítása • Az R és S bemenetek hatása a szinkronjel (órajel) megérkezésekor érvényesüljön • Statikus vezérlés (Szint vezérlés) • A flip-flop csak akkor billen át, ha az órajel „1” értékű • Ez a megoldás nem használható szinkron hálózat építésére – „átlátszó” • Az órajel „1” értékénél az esetleges többszöri változás a bemeneten a kimenetet is többször átbillentheti, és ez tovább is terjed a flip-flopon keresztül • Ez idő alatt az ilyen elemekből felépített hálózat teljes egésze aszinkron módon viselkedne • Ez szinkron hálózatban nem megengedhető – egy szinkron jel, egy változás (Órajel) C
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • Szinkron RS tároló (Filp-flop) megvalósítása • Élvezérlés (Dinamikus vezérlés) • Nem engedjük folyamatosan az órajel „1” értéke alatt hatni a bemeneteket • Csak egy rövid időre, amíg a tároló át tud billeni, ez után elvesszük a beíró (óra) jelet • Lerövidítjük az órajel „1” értékét • Szándékosan hazárdos órajel formáló hálózatot „csinálunk” A tpd A B Y C B tpd Y
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • Szinkron RS tároló (Filp-flop) megvalósítása • Kétfokozatú tároló (Master-Slave flip-flop) • Az élvezérlésnél bonyolultabb megoldás • Az órajel „1” értékénél a beíró kapuk engedélyezik a Master-t, ezalatt a Slave letiltva • Az órajel „0” értékénél az átíró kapuk engedélyezik a Slave-et, ezalatt a Master letiltva • A bemeneten lévő esetleges zavaró tranziensek nem jutnak át a letiltott Slave-en • Bár aszinkron működésű, de nem átlátszó Átíró kapuk Slave Beíró kapuk Master C
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • Szinkron RS tároló (Filp-flop) megvalósítása • Kétfokozatú tároló (Master-Slave flip-flop) • A Master-be írás alatt lehet tranziens • De az átírás előtt már lecseng • Átírás alatt Master kimenete állandó Beíró kapuk nyitnak Átíró kapuk zárnak „1” Átírás Slave-be Master kimenete már nem változhat Beírás Master-ba „0” Átíró kapuk nyitnak Beíró kapuk zárnak
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • Szinkron hálózatokban csak nem átlátszó tároló elemek használhatók • Dinamikus vezérlésű (élvezérelt) • Kétfokozatú (Master-Slave) • Nincsenek instabil állapotok • A legfontosabb alap tároló elemek a bemenetek számában és a bemeneti jel hatására történő kimeneti jelváltozásban térnek el • RS tároló • JK tároló • T tároló • D tároló
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • RS tároló • Működést leíró táblázat • Az aktuális órajel előtti kimenet Qn • Az aktuális órajel utáni kimenet Qn+1 • Állapottábla • Karnaug-táblaként is értelmezhető • Felírható a kimenet logikai függvénye • A következő órajel megérkezésekor Állapot gráf Tiltott Qn RS 1 0 1 1 10/1 X0/0 0X/1 X X 0 1 0 0 01/0
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • JK tároló • Kiküszöböli az RS tároló hátrányát • Nincs tiltott bemeneti kombináció • Működést leíró táblázat • Az aktuális órajel előtti kimenet Qn • Az aktuális órajel utáni kimenet Qn+1 • Állapottábla • Karnaug-táblaként is értelmezhető • Felírható a kimenet logikai függvénye Állapot gráf _ Qn KJ 1 0 1 1 11/1 10/0 01/1 01/1 1 0 0 1 00/1 00/0 0 0 10/0 11/0
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • JK tároló • Kétfokozatú (Master-Slave) megvalósítás • RS tárolóból külön visszacsatolásokkal • A Master-ba írást az előző állapot is vezérli • A visszacsatoláson keresztül _ J Q _ Q K C
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • T tároló • Csak egy bemenet • Működést leíró táblázat • Az aktuális órajel előtti kimenet Qn • Az aktuális órajel utáni kimenet Qn+1 • Állapottábla • Karnaug-táblaként is értelmezhető • Felírható a kimenet logikai függvénye Állapot gráf _ Qn T 1 0 1/1 0 1 0 1 1 0 0/1 0/0 1/0 0 0
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • D tároló • Csak egy bemenet • Átmeneti információtárolásra • Működést leíró táblázat • Az aktuális órajel előtti kimenet Qn • Az aktuális órajel utáni kimenet Qn+1 • Állapottábla • Karnaug-táblaként is értelmezhető • Felírható a kimenet logikai függvénye Állapot gráf Qn T 0 0 1/1 1 1 0 1 1 0 1/1 0/0 0/0 0 0
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • Alapállapotba állítás • A berendezések bekapcsolásakor biztosítani kell a stabil, ismert alapállapot • Általában aszinkron bemenetek • A tároló kiindulási állapota lehet „0” vagy „1” • Clear (Reset) bemenet - A tároló törlése, „0”-ába állítása • Preset (Set) bemenet - A tároló beállítása, „1”-be állítása Preset Q J _ K Q Clear C
Szinkron sorrendi hálózatok • Tároló elemek • T és D tároló megvalósítása • JK tárolóval
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • A szinkron sorrendi hálózat állapotai • Minden tároló elem két állapotot vehet fel: „0” vagy „1” • Ha n tárolóelem van, a teljes hálózatnak 2n állapota lehet • Működés közben ezek közül nem feltétlenül valósul meg mindegyik (tiltott állapotok) • Egyik állapotból a másikba csak egy újabb órajel hatására kerülhet a rendszer • A bemeneti jelek és a tároló elemek tartalma együttesen határozzák meg a következő (Qn+1) állapotot • A tároló elemek az előző órajel hatására létrejött belső (Qn) állapotot tárolják • Az aszinkron hálózatokhoz hasonlóan többféle leírás mód • Kapcsolási rajz • Állapot gráf • Állapottáblázat Kimenet Bemenet Kombinációs hálózat Tárolóegység Órajel
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • Kapcsolási rajz • Két tároló elem (T tárolók) • Bemeneti és kimeneti kombinációs hálózat • Sorrendi hálózatoknál a tároló elemek és visszacsatolások nehezítik a megértést • Még ennél a viszonylag egyszerű hálózatnál is • Bonyolultabb esetben átláthatatlanná válhat a kapcsolási rajz • Az összeköttetéseket gyakran összekötő vonalak helyett azonos elnevezéssel helyettesítik Q1 Q1
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • Állapot gráf • Szemléletes, könnyen áttekinthető • Két (belső) szekunder változó • Négy lehetséges állapot • A lehetséges állapotokat a tároló elemek kimeneti jelével kódoljuk • Q2Q1 = 00, 01, 10, 11 • Egyik sem tiltott • Ha X = 1 állapotváltozás következik be Q2 Q1 Q2 Q1 X Y 1/0 00 01 0/0 0/0 1/0 1/0 1/1 10 11 0/0 0/1
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • Állapottáblázat • Az állapot gráfból könnyen felírható 1/0 00 01 0/0 0/0 1/0 1/0 1/1 10 11 0/0 0/1
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • Állapotegyenletek • Egy sorrendi hálózat elvi működése két logikai függvénnyel írható le • Állapotegyenlet (szekunder változók függvénye) • Kimeneti függvény (függő változók függvénye) • Annyi állapotegyenlet ahány szekunder változó (ahány tároló elem) • Annyi kimeneti egyenlet, ahány kimenet • A hálózat tényleges felépítésére nem ad információt • JK, T vagy D tárolóval, NAND, NOR … ? Qn+1 = FQ(Xn,Qn) Yn = FY(Xn,Qn) X Q1n+1 Q2n+1 X Q2nQ1n Q2nQ1n 0 0 1 0 1 0 0 1 1 0 1 0 1 1 1 0
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • Gyakorló feladatok • Egyszerű szinkron sorrendi hálózatok tervezése
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • VHDL (VHSIC Hardware Description Language) • VHSIC : very-high-speed integrated circuits • Hardver leíró nyelv • Logikai áramkörök egyszerű szöveges leírására fejlesztették ki (USA 1987) • A logikai áramkörökre jellemző párhuzamosság kezelésére, leírására • Konkurens • Szekvenciális utasítások • Logikai hálózatok • Modellezésére • Szimulációjára (testbench) • Szintetizálására (hardver megvalósítás) • IEEE szabvány • IEEE Std 1076-1987 • IEEE Std 1076-1993 • A programozási nyelvekhez hasonló felépítés • Automatizálható feldolgozás (text) • Integrált áramkörök gyártásánál • Programozható logikai áramkörök (CPLD, FPGA) fejlsztéséhez
Szinkron sorrendi hálózatok • Szinkron sorrendi hálózat működése • VHDL Használt könyvtárak (hasonló: #include) Be- kimenetek definíciója (portok) in0 out0 out1 in1 Belső jelek, konstansok stb.. definíciója, inicializálása logic inBus outBus clk Működést leíró utasítások