290 likes | 539 Views
Politica de de z voltare regional ă în România Experienţa Regiunii V Vest Raluca CIBU-BUZAC – ADR V Vest. Regiunea V Vest – ADR V Vest. Regiunea V Vest include judetele Arad, Caras-Severin, Hunedoara, Timis, peste 2 milioane locuitori
E N D
Politica de dezvoltare regională în RomâniaExperienţa Regiunii V VestRaluca CIBU-BUZAC – ADR V Vest
Regiunea V Vest – ADR V Vest Regiunea V Vest include judetele Arad, Caras-Severin, Hunedoara, Timis, peste 2 milioane locuitori Constituirea Regiunea V Vest – 28 noiembrie 1998 prin conventia consiliilor locale si judetene din Regiune in baza legii 151/1998 Legea 151/1998 privind dezvoltarea regionala in Romania corelata cu legea 69/1991 privind administratia publica locala ADR V Vest – organism neguvernamental, nonprofit, de utilitate publica Consiliul de Dezvoltare Regionala – organul coordonator
Istoric – Dezbaterea politicilor regionale • Anii ’90 – politica economică şi socială a fost concentrată pe obţinerea stabilităţii macroeconomice • Politica regională – preocupări de importanţă redusă, datorită provocărilor existente la nivel macroeconomic
Istoric – Motive ale introducerii conceptelor de dezvoltare regională • Instrument de contracarare a efectelor secundare negative ale transformării economice – lipsa adaptărilor structurale (mai ales în zonele monoindustriale, agricole sau miniere) • Necesitatea de a pregăti participarea României la politicile structurale UE, pe parcursul procesului de integrare europeană
Istoric – Iniţierea procesului de dezvoltare regională • Decembrie 1996 – Guvernul recunoaşte rolul politicii regionale drept parte integrantă a politicilor sociale şi economice • Se lansează programul Phare “Analiza Politicii Regionale şi de Dezvoltare” care a inclus o serie de studii în zone pilot şi o analiză detaliată a disparităţilor, pe baza indicatorilor de performanţă regională • Martie 1997 – Carta Verde a Dezvoltării Regionale în România – propune un cadru pentru politica de dezvoltare regională, nivele administrative, măsuri, instrumente şi instituţii
Cele 42 de judeţe să fie grupate în 8 “macro-regiuni”, pe baza caracteristicilor de dezvoltare complementară Un ADR va fi creat în fiecare “macro-regiune” “sub-regiunile” se pot califica pentru “arii prioritare” O nouă structură instituţională cu scopul de a adopta deciziile majore, de a propune reguli şi proceduri, precum şi de a coordona şi integra acţiunile de dezvoltare economică: CNDR, FNDR Adoptarea unui program de alocare a resurselor pe principiile UE de subsidiaritate, concentrare, programare, parteneriat şi adiţionalitate Istoric – Propunerile Cartei Verzi
Istoric – Legislaţie • Iulie 1998 – este adoptată Legea 151/1998 asupra dezvoltării regionale • Abordare “bottom-up” – Consiliile Judeţene au ales modalitatea de formare a regiunilor • Septembrie 1998 – Mai 1999 – au fost create, prin asociere, 8 regiuni statistice, fără rol administrativ • Regiunile administrative îşi formulează propriile strategii de dezvoltare socio-economică, cooperează cu autorităţile centrale şi servesc drept unităţi teritoriale de bază în procesul de programare şi implementare a politicilor regionale
ROL DELIBERATIV Consiliile de Dezvoltare Regionale (CDR) – format Preşedinţii Consiliilor Judeţene şi Primari Consiliul Naţional pentru Dezvoltare Regională (CNDR) – prezidat de Primul Ministru, format din reprezentaţii Ministerelor, Preşedinţi şi Vice-Preşedinţi de CDR ROL EXECUTIV Agenţiile pentru Dezvoltare Regională (ADR) Agenţia Naţională pentru Dezvoltare Regională (ANDR), în prezent transformată / încorporată în Ministerul Dezvoltării şi Prognozei Istoric – Cadru Instituţional
Rolul ADR V Vest (I) • Pregătirea Planului de Dezvoltare Regională şi a recomandările de implementare a acestuia • Implementarea Strategiei de Dezvoltare Regională (parte integrantă a PDR) şi administrarea FDR • Identificarea zonelor defavorizate şi facilitarea de proiecte de investiţii în cadrul acestora
Rolul ADR V Vest (II) Promovarea cooperarii in interiorul regiunii de dezvoltare, cu alte regiuni, precum si pe plan international, prin realizarea unor proiecte de inters comun Promovarea inovarii si transferului tehnologic si de know-how prin intarirea legaturii dintre mediul de afaceri si cel stiintific, tehnologic, respectiv de cercetare Diminuarea dezechilibrelor prin stimularea dezvolarii economico-sociale durabile a regiunii in scopul cresterii calitatii vietii Atragerea de investitii strategice in Regiune
RolulMinisterului Dezvoltării şi Prognozei • Elaborarea de strategii de dezvoltare economică şi politici / programe regionale pe termen mediu şi scurt • Promovarea investiţiilor străine directe în România • Pregătirea Planului Naţional de Dezvoltare • Asigurarea coeziunii economice şi sociale, cu scopul de a diminua disparităţile interregionale şi a spori competitivitatea regională • Cooperarea cu Ministerul Integrării Europene pentru elaborarea Planului Naţional de Aderare a României la Uniunea Europeană
Activitati ADR V Vest Elaboreaza Strategia de Dezvoltare Regionala, Planul de Dezvoltare Regionala Administreaza si implementeaza programele Uniunii Europene de asistenta pentru pre-aderare (PHARE) Selecteaza proiecte de dezvoltare regionala si le propune CDR pentru aprobarea cofinantarii lor din Fondsul pentru Dezvoltare Regionala (FDR) Monitorizeaza proiecte de dezvoltare regionala Actioneaza pentru atragerea de surse de finantare la FDR Realizeaza managementul financiar si tehnic al FDR Colaboreaza cu Ministerul Dezvoltarii si Prognozei si agentiile similare din tara si strainatate, administratia publica, societati comerciale, institute de cercetare, universitati si institutii nationale si internationale
PHARE – Coeziune Economică şi SocialăPhare 1998 • Componenta pentru Restructurare Industriala si Dezvoltarea Resurselor Umane, in valoare de 15,5 Mil. EURO (plus o co-finantare a Guvernului României de 3,875 Mil.EURO) ce finanteaza proiecte de dezvoltare regionala • finanteaza proiecte la nivel regional care necesita un sprijin financiar total de pâna la 62,500 Euro, reprezentând maxim 60% din valoarea totala a proiectului, selectate in urma unor licitatii deschise, pentru initiative locale, turism si dezvoltarea resurselor umane.
PHARE – Coeziune Economică şi Socială– Phare 1998 – PROIECTE DE SUCCES Extinderea şi modernizarea fabricaţiei de produse alimentare la SC Pangram SA (Reşiţa) • Mărirea cu peste 200% a producţiei de aperitive sărate prin achiziţionarea unui utilaj de capacitate mare • Implementarea unui sistem de calitate • Dezvoltarea sistemului de vânzări • Crearea de peste 25 noi locuri de muncă • Durata proiectului 12 luni, buget total 100.000 EURO
PHARE – Coeziune Economică şi Socială– Phare 1998 – PROIECTE DE SUCCES Centru de formare pentru tineret în domeniul managementului afacerilor mici şi mijlocii – Facultatea de Ştiinţe Economice, UVT (Timişoara) • Dezvoltarea aptitudinilor manageriale şi a unei culturi antreprenoriale • Cursuri modulate (8-12 ore) cu scop formativ destinate absolvenţilor de învăţământ superior sau liceu fără pregătire economică sau managerială, care desfăşoară sau intenţionează să iniţieze o afacere • Acordarea de consultanţă în domeniul dezvoltării afacerilor mici şi mijlocii în Regiunea Vest • 300 de participanţi în 18 luni – 180 afaceri demarate şi 720 noi locuri de muncă • Durata proiectului 24 de luni, buget total 55.000 EURO
PHARE – Coeziune Economică şi SocialăPhare 2000 • Dezvoltarea resurselor umane in contextul restructurarii industriale; • Sprijinirea Intreprinderilor Mici si Mijlocii (IMM) din domeniul productiei si serviciilor; • Imbunatatirea si dezvoltarea infrastructurii regionale si locale
PHARE – Coeziune Economică şi Socială– Phare 2000 – PROIECTE DE SUCCES Parc industrial şi tehnologic – Consiliul Judeţean Timiş • Parc Industrial operaţional; • Crearea a minim 300 de noi locuri de muncă în cel mult 3 ani; • Atragerea de noi locatari în parc, la o rată de 4-7 firme anual; • Atragerea investiţiilor străine în zonă, minim 1,5 milioane Euro pe an; • Creşterea veniturilor comunităţii locale cu cca 3 % anual. • Intensificarea schimbului de informaţii, promovarea tehnologiilor avansate prin organizarea anuală a minim 10 manifestări tehnico-ştiinţifice (simpozioane, workshop-uri, conferinţe ş.a.), a minim 2 târguri de afaceri internaţional şi interne, a minim 3 expoziţii tematice etc. • Buget total 3 MEURO
PHARE – Coeziune Economică şi Socială– Phare 2000 – PROIECTE DE SUCCES Utilităţi în Zona industrială Arad – Primăria Arad • Realizarea accesului în Zona Industriala cu o linie de tramvai dublă prin extinderea liniei existente al municipiului Arad pe distanţa totală de 3,7 km -/dus-intors / • Realizarea alimentarii cu apă a Zonei Industriale prin închiderea inelului de alimentare cu apă existent pe o distanta de 950 ml • Dotarea Zonei Industriale cu un rezervor de incendiu cu capacitatea de 500 mc cu racord la staţia de pompare. • Extinderea infrastructurii existente prin realizarea de reţele de apa, canalizare şi gaz pe o distanţă de 1,55 km. • Realizarea unui canal de colectare a apei pluviale –canal de desecare – 0,975 km • Realizare intubare canal în Zona Industrială pe o distanţă de 1 km • Buget total 2.5 MEURO
PHARE – Coeziune Economică şi SocialăPhare 2001 • Asistenţă pentru IMM-uri • Modernizarea şcolilor tehnice şi profesionale (TVET) • Schemă de investiţii în servicii sociale • Proiecte Mari de Infrastructura Regională • Proiecte Mici de Infrastructură Locală
Adoptarea Fondurilor Structurale – Perspective (I) • 8 regiuni de dezvoltare de nivel NUTS II • Eligibilitatea estimată în cadrul Obiectiv 1, conform raportării la nivelul mediu al PIB/locuitor actual în Statele Membre • Decembrie 2002 – adoptarea HG nr. 1555privind desemnarea instituţiilor şi organismelor responsabile cu coordonarea, implementarea şi gestionarea asistenţei financiare comunitare prin instrumentele structurale
Adoptarea Fondurilor Structurale – Perspective (II) • Fondul European pentru Dezvoltare Regională (ERDF) – promovarea dezvoltării, a ajustărilor structurale, a conversiei economice şi sociale; • Fondul Social European (ESF) – implementarea strategiei europene pentru forţa de muncă; • Instrumentul Financiar pentru Pescuit (FIFG) – implementarea politicii structurale de pescuit; • Fondul Agricol European de Garantare (EAGGF) – agricultură şi dezvoltare rurală
Adoptarea Fondurilor Structurale – Perspective (III) Cadrul de Sprijin Comunitar (Community Support Framework) va fi negociat în baza PND şi va conţine:
Adoptarea Fondurilor Structurale – Perspective (IV) Program Operaţional Regional, cu 8 subprograme regionale, cuprinzând priorităţi care pot fi finanţate prin Fondul European de Dezvoltare Regională si Fondul Social European; Program Operaţional Sectorial pentru agricultură şi dezvoltare rurală şi pescuit, eligibil a fi finanţat prin Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă - Secţiunea Garantare şi Instrumentul Financiar pentru Orientare Piscicolă; Program Operaţional Sectorial pentru politica socială şi de ocupare a forţei de muncă, eligibil a fi finanţat prin Fondul Social European; Program Operaţional Sectorial pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi inovare, eligibil a fi finanţat prin Fondul European de Dezvoltare Regională şi, eventual, prin Fondul Social European.