150 likes | 346 Views
Rahvusvähemuste sotsiaalseid õiguseid tagavad meetmed ning etnilisel alusel esinevate ebavõrdsuste vähendamine. Eesti Vabariigi põhiseadus:
E N D
Rahvusvähemuste sotsiaalseid õiguseid tagavad meetmed ning etnilisel alusel esinevate ebavõrdsuste vähendamine
Eesti Vabariigi põhiseadus: § 12. Kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu. >> Avaliku teenistuse seaduse § 36prim >> Töölepingu seaduse § 3 >> Karistusseadustiku § 152
Võrdse kohtlemise seadus • Jõustunud 01.01.2009 • Seaduse eesmärk on tagada isikute kaitse diskrimineerimise eest rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel.
Seaduse kohaldamisala rahvuse alusel diskrimineerimise korral • töö saamise, füüsilisest isikust ettevõtjaks saamise ja kutsealale pääsemise tingimuste kehtestamisel, sealhulgas värbamis- ja valikukriteeriumide kehtestamisel, samuti edutamisel; • töö- või teenuste osutamise lepingu sõlmimisel või ametisse nimetamisel või valimisel, töötingimuste kehtestamisel, korralduste andmisel, töötasustamisel, töö- või teenuste osutamise lepingu lõpetamisel või ülesütlemisel, ametist vabastamisel; • kutseõppes, karjäärinõustamisel, ümber- või täiendusõppe võimaldamisel, praktiliste töökogemuste omandamisel; • töötajate või tööandjate ühingusse, sealhulgas kutseühendusse kuulumisel ning nende organisatsioonide poolt soodustuste andmisel; • sotsiaalhoolekande-, tervishoiu- ja sotsiaalkindlustusteenuse, sealhulgas sotsiaaltoetuste saamisel; • hariduses; • avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste, sealhulgas eluaseme kättesaadavuses.
Otsene diskrimineerimine Diskrimineerimine on otsene, kui rahvuse alusel koheldakse ühte isikut halvemini kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist isikut samalaadses olukorras. Miša kvalifikatsioon vastab kõige paremini konkursil ametikohale seatud nõudmistele, aga tööle võetakse Jaan.
Kaudne diskrimineerimine Diskrimineerimine on kaudne, kui näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab isikud rahvuse alusel teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda. Alla, kellel on määratlemata kodakondsus, saab vähem palka kui teised sama tööd tegevad kolleegid.
Ahistamine Ahistamine on rahvuse alusel isikule soovimatu käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine. Peeter arvab, et Aljona aktsent on naljakas ning ta jäljendab seda kaastöötajate ees. Naisele tundub see aga solvav.
Diskrimineerimiseks peetakse ka… • Korraldust rahvuse tõttu ebavõrdselt kohelda • Ohvristamist e halvemat kohtlemist, kui isik on esitanud kaebuse diskrimineerimise kohta • Eeldatava rahvuse alusel ebavõrdset kohtlemist
Kodakondsus? EL direktiivi 2000/43 reguleerimisalasse ei kuulu vahetegemine kodakondsuse alusel ning see ei piira kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute liikmesriikide territooriumile sissesõitu ning seal viibimist käsitlevate sätete ja tingimuste kohaldamist ega asjaomaste kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kohtlemist vastavalt nende õiguslikule seisundile.
Keeleoskuse alusel vahetegemine võib olla õigustatud… Eesti keele oskuse nõue >> nt valvurite, piletikontrolöride, riidehoidjate puhul (A-tase) >> nt teenindus- ja müügitöötajate puhul, kelle tööülesannete hulka kuulub tarbijate vahetu ja regulaarne teenindamine (B-tase) >> nt arstide (sh veterinaararstide), farmatseutide, proviisorite ja psühholoogide puhul (C-tase)
Mitmekesisuse edendamine VõrdKS § 14. Ministeeriumide kohustus võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisel ja edendamisel Iga ministeerium jälgib oma valitsemisala piires käesoleva seaduse nõuete täitmist ning teeb koostööd teiste isikute ja asutustega võrdse kohtlemise põhimõtte edendamisel.
Voliniku pädevus • jälgib käesoleva seaduse ja soolise võrdõiguslikkuse seaduse nõuete täitmist; • nõustab ja abistab isikuid diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel; • annab arvamusi võimaliku diskrimineerimise asetleidmise kohta isikute avalduste alusel või talle laekunud teabe põhjal omal algatusel; • analüüsib seaduste mõju käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuste alusel jagunevate isikute ning meeste ja naiste seisundile ühiskonnas; • teeb ettepanekuid Vabariigi Valitsusele ja valitsusasutustele, samuti kohaliku omavalitsuse üksustele ning nende asutustele õigusaktide muutmise ja täiendamise kohta; • nõustab ja teavitab Vabariigi Valitsust ja valitsusasutusi ning kohaliku omavalitsuse üksuste asutusi käesoleva seaduse ja soolise võrdõiguslikkuse seaduse rakendamist käsitlevates küsimustes; • avaldab aruandeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta; • teeb koostööd teiste isikute ja asutustega soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise edendamisel; • võtab tarvitusele meetmeid võrdse kohtlemise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks.