220 likes | 391 Views
Prednost biti dodatno pokojninsko zavarovan bo že prihodnje leto postala očitna. Socialna varnost bodočih upokojencev bo v veliki meri odvisna od sedanjega zavedanja o nujnosti dodatnega pokojninskega zavarovanja. PREDAVANJE IN POSVET o dodatnem pokojninskem zavarovanju
E N D
Prednost biti dodatno pokojninsko zavarovan bo že prihodnje leto postala očitna. Socialna varnost bodočih upokojencev bo v veliki meri odvisna od sedanjega zavedanja o nujnosti dodatnega pokojninskega zavarovanja. • PREDAVANJE IN POSVET • o dodatnem pokojninskem zavarovanju • četrtek, 2.12.2010 s pričetkom ob 11.00 uri • Povzetek predlaganih sprememb zakonodaje s področja dodatnega pokojninskega zavarovanja z oceno vpliva na zavarovanje (Peter Filipič, Pokojninska družba A, d.d.) • Dolgoročni pomen II. pokojninskega stebra (dr. Matija Čok, Ekonomska fakulteta, Univerza v Ljubljani) • Predstavitev postopka uveljavitve pravice do dodatne starostne pokojnine in izračuna pokojninskih rent (Zvonka Labura, Dolores Ivančič, Pokojninska družba A, d.d.) • Razprava na temo "Za svojo pokojnino sem odgovoren tudi sam“ (povezovalka Karmen Dietner, Pokojninska družba A, d.d.) • Prijetno druženje “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA VKLJUČITEV V ZAVAROVANJE Sedanja ureditev zahteva pristopno izjavo zavarovanca in vključenost najmanj 51% zaposlenih. ZPIZ-2 to ureja drugače: 232. člen(pokojninski načrt kolektivnega zavarovanja) (3) V pokojninski načrt kolektivnega zavarovanja, ki ga je oblikoval delodajalec skladno s 234. členom tega zakona, se pod enakimi pogoji in po svoji izbiri vključijo vsi zaposleni pri delodajalcu.(7) Ne glede na določbo četrtega odstavka tega člena, lahko zaposleni pri delodajalcu, ki je za svoje zaposlene oblikoval pokojninski načrt kolektivnega zavarovanja, s pisno izjavo zahteva, da se ga ne vključi v pokojninski načrt kolektivnega zavarovanja. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA VKLJUČITEV V ZAVAROVANJE Vendar nova ureditev velja le za delodajalce, ki bodo uvedli pokojninsko zavarovanje po uveljavitvi ZPIZ-2, medtem ko za delodajalce, ki zavarovanje že nudijo ostaja v veljavi sedanja ureditev. 415. člen (kolektivno zavarovanje po potrjenih pokojninski načrtih) (1) Določbe glede vključitve in financiranja dodatnega zavarovanja, ki jih vsebujejo pokojninski načrti, odobreni s strani pristojnega nadzornega organa po ZPIZ-1 do uveljavitve tega zakona, ostanejo še naprej v veljavi, za njih pa se uporabljajo določbe 299., 302. in 303. člena ZPIZ-1. V pokojninske načrte iz prejšnjega stavka so lahko vključeni samo zavarovanci, ki so k odobrenim pokojninskim načrtom pristopili pred uveljavitvijo tega zakona in zaposleni pri delodajalcih, ki so te pokojninske načrte financirali pred uveljavitvijo tega zakona. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA SOFINANCIRANJE PREMIJE Dosedanja ureditev kolektivnega zavarovanja je omogočala delitev plačila premije med delodajalca in zaposlenega. Nova ureditev tega več ne omogoča v okviru pristopne izjave. Lahko pa se o tem dogovorita delodajalec in zaposleni v okviru pogodbe o zaposlitvi. 213. člen(pojem) (2) Kolektivno dodatno zavarovanje je zavarovanje, v katerega se vključijo posamezniki preko svojega delodajalca, ki v celoti financira pokojninski načrt v breme lastnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: kolektivno zavarovanje). V kolektivno zavarovanje, se lahko vključijo tudi zavarovanci, ki opravljajo pridobitno ali drugo samostojno dejavnost. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA SOFINANCIRANJE PREMIJE ZPIZ-2 tudi tu ločuje med delodajalci z že uvedenimi pokojninskimi zavarovanji in novimi delodajalci. Sedanji način sofinanciranja premije ostaja dovoljen za delodajalce z uvedenim zavarovanjem. 415. člen (kolektivno zavarovanje po potrjenih pokojninski načrtih) (1) Določbe glede vključitve in financiranja dodatnega zavarovanja, ki jih vsebujejo pokojninski načrti, odobreni s strani pristojnega nadzornega organa po ZPIZ-1 do uveljavitve tega zakona, ostanejo še naprej v veljavi, za njih pa se uporabljajo določbe 299., 302. in 303. člena ZPIZ-1. V pokojninske načrte iz prejšnjega stavka so lahko vključeni samo zavarovanci, ki so k odobrenim pokojninskim načrtom pristopili pred uveljavitvijo tega zakona in zaposleni pri delodajalcih, ki so te pokojninske načrte financirali pred uveljavitvijo tega zakona. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA POGOJI ZA PRIDOBITEV DODATNE STAROSTNE POKOJNINE Dosedanji pogoji so bili; starost najmanj 58 let, 10 letna vključenost v zavarovanje in upokojitev po obveznem zavarovanju. ZPIZ-2 uvaja le en pogoj: 218. člen(pogoji za pridobitev pravice do dodatne pokojnine) (1) Član dodatnega zavarovanja pridobi pravico do dodatne pokojnine, ko je uveljavil pravico do predčasne ali starostne pokojnine v skladu s tem zakonom. (2) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka član dodatnega zavarovanja pridobi pravico do dodatne pokojnine, ko je uveljavil pravico do invalidske pokojnine v skladu s predpisi, ki urejajo obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA IZPLAČIL ODKUPNE VREDNOSTI V ENKRATNEM ZNESKU Veljavni zakon v primeru izrednega prenehanja zavarovanja pri kolektivnem zavarovanju dovoljuje enkratno izplačilo sredstev po preteku 120 mesecev od vstopa v zavarovanje. Naš pokojninski načrt pozna možnost enkratnega izplačila tudi ob rednem prenehanju zavarovanja če sredstva ne zadoščajo za rento. ZPIZ-2 to ureja drugače. Po novem zakonu enkratno izplačilo pri kolektivnem zavarovanju ni možno tudi v primeru izstopa iz zavarovanja, razen ob upokojitvi če sredstva ne presegajo 5000€. 220. člen(pravica do izplačila odkupne vrednosti v enkratnem znesku) (1) Ne glede na določbe 218. in 219. člena tega zakona lahko član kolektivnega zavarovanja v primeru izstopa iz zavarovanja od upravljavca zahteva izplačilo odkupne vrednosti premoženja z njegovega osebnega računa v enkratnem znesku:- če je že uveljavil pravico do pokojnine iz obveznega zavarovanja in- če sredstva na njegovem osebnem računu kolektivnega zavarovanja ne presegajo 5.000 eurov. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA IZPLAČIL ODKUPNE VREDNOSTI V ENKRATNEM ZNESKU ZPIZ-2 pa ohranja pravico do enkratnega izplačila v primeru izstopa iz zavarovanja za sredstva kolektivnega zavarovanja zbrana do uveljavitve zakona. 417. člen (enkratno izplačilo sredstev) (1) Ne glede na določbo prvega odstavka 220. člena tega zakona člani in zavarovanci, ki so bili vključeni v pokojninski načrt kolektivnega prostovoljnega dodatnega pokojninskega zavarovanja skladno z določbami III. poglavja dvanajstega dela ZPIZ-1, obdržijo pravico do izplačila v višini odkupne vrednosti enot premoženja, ki jih je financiral delodajalec, skladno z določbami drugega, tretjega in četrtega odstavka 358. člena ZPIZ-1.(2) Določba prejšnjega odstavka velja za premije, ki so zapadle v plačilo do uveljavitve tega zakona, in sredstva, ki jih je imel član ali zavarovanec na osebnem računu do uveljavitve tega zakona. Po navedenih določilih ZPIZ-2 bo zavarovanec kolektivnega zavarovanja v primeru izstopa iz zavarovanja upravičen do izplačila sredstev zbranih na svojem osebnem računu do uveljavitve zakona. ZPIZ-2 bo tudi omogočil že upokojenim zavarovancem, da pridobijo sredstva tudi, če še ne izpolnjujejo ostalih pogojev. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA NALOŽBENA POLITIKA Po sedanjem zakonu so vsi zavarovanci vključeni v enotno naložbeno politiko z zajamčenim donosom. ZPIZ-2 uvaja poleg naložbene z zajamčenim donosom tudi naložbeno politiko življenjskega cikla. 216. člen(naložbene strategije dodatnega zavarovanja) (1) Upravljavec pokojninskega sklada sredstva, zbrana v okviru dodatnega zavarovanja, upravlja:- v skladu z naložbeno politiko življenjskega cikla člana iz 310. člena in 323. člena tega zakona ali - v skladu z naložbeno politiko zagotavljanja zajamčene donosnosti na čisto vplačilo skladno s 311. ali 324. členom tega zakona. Zavarovanec bo imel možnost izbrati naložbeno politiko z večjim deležem delniških naložb vendar v tem primeru ne bo imel jamstva zajamčenega donosa. Zavarovanec bo lahko enkrat letno spreminjal naložbeno politiko svojih sredstev. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) POVZETEK PREDLAGANIH SPREMEMB ZAKONODAJE S PODROČJA DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA ROKI ZA UVELJAVITEV DOLOČIL ZPIZ-2 416. člen (spremembe pokojninskih načrtov in pravil upravljanja) (1) Upravljavci pokojninskih skladov so dolžni v roku dveh let po uveljavitvi tega zakona uskladiti pokojninske načrte in pravila upravljanja z določbami tega zakona in predpisi, izdanimi na njegovi podlagi. Po spremembi pokojninskega načrta se za pravice in obveznosti iz zavarovanja za vsa sredstva zavarovanca, ki jih je vplačal po spremembi, uporabljajo določila spremenjenega pokojninskega načrta. “partnerstvo v korist zavarovancev”
1) PREGLED AKTIVNOSTI OB POTEKU 10 LET …. • Prenovili smo spletne strani in znatno povečali število elektronskih sporočil. • Zavarovancem smo omogočili vpogled v osebni račun preko spleta. • Zavarovancem bo s ponedeljkom na spletu omogočena izdelava variantnega izračuna njihove dodatne pokojnine. • V sodelovanju s Komisijo za pokojninski načrt je bilo v večjih družbah izvedeno informiranje zaposlenih v povezavi z letom 2011. • Pripravili smo produkt variabilne dosmrtne rente z možnostjo dedovanja in enostavnim postopkom pridobitve dodatne pokojnine. • Izvršena je bila nadgradnja informacijskega sistema v podporo aktivnostim povezanim z letom 2011. • Nadgradili smo telefonski sistem s ciljem večje dosegljivosti in boljše informiranosti ob znatno povečanem številu klicev. • Naložbeno politiko smo prilagodili možnim izplačilom sredstev. “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV POSTOPKA UVELJAVITVE PRAVICE DO DODATNE STAROSTNE POKOJNINE “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV POSTOPKA UVELJAVITVE PRAVICE DO DODATNE STAROSTNE POKOJNINE “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV POSTOPKA UVELJAVITVE PRAVICE DO DODATNE STAROSTNE POKOJNINE “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV POSTOPKA UVELJAVITVE PRAVICE DO DODATNE STAROSTNE POKOJNINE “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV IZRAČUNA POKOJNINSKIH RENT “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV IZRAČUNA POKOJNINSKIH RENT “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV IZRAČUNA POKOJNINSKIH RENT “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV IZRAČUNA POKOJNINSKIH RENT “partnerstvo v korist zavarovancev”
3) PREDSTAVITEV IZRAČUNA POKOJNINSKIH RENT “partnerstvo v korist zavarovancev”
5) RAZPRAVA NA TEMO “ZA SVOJO POKOJNINO SEM ODGOVOREN TUDI SAM” • Izhodišče:Pokojninske reforme se dogajajo po svetu in pri nas, o tej temi je bilo v preteklem obdobju zelo veliko govora, pa se kljub temu zdi, da v splošnem nismo nič bolj pripravljeni tudi sami prevzeti del odgovornosti za lastno pokojnino. • Povprečna pokojnina znaša 578€ • 46% upokojencev ima pokojnino pod 500€ • Le 8% upokojencev ima pokojnino nad 1000€ • Ali je vzrok še vedno premajhna informiranost ljudi ali podzavestno zanašanje na državo »saj bo na koncu morala poskrbeti za upokojence«? Kako to spremeniti? “partnerstvo v korist zavarovancev”
5) RAZPRAVA NA TEMO “ZA SVOJO POKOJNINO SEM ODGOVOREN TUDI SAM” Izhodišče:Pokojninske reforme se dogajajo po svetu in pri nas, o tej temi je bilo v preteklem obdobju zelo veliko govora, pa se kljub temu zdi, da v splošnem nismo nič bolj pripravljeni tudi sami prevzeti del odgovornosti za lastno pokojnino. Ali je vzrok še vedno premajhna informiranost ljudi ali podzavestno zanašanje na državo »saj bo na koncu morala poskrbeti za upokojence«? Kako to spremeniti? Sodelujoči: g. Samo Roš, član uprave za kadre, LEK d.d. ga. Vesna Stojanovič, predsednica sindikata MERCATOR ga. Katja Klobučar, vodja kadrovske službe MLADINSKA KNJIGA ZALOŽBA d.d. g. Ladislav Rožič, izvršni sekretar za ekonomsko področje, Zveza svobodnih sindikatov Slovenije g. Leopold Šmit, generalni direktor, SOGEFI FILTRATION podjetje za proizvodnjo filtrov d.o.o. “partnerstvo v korist zavarovancev”