450 likes | 3.8k Views
PADEŽI. Klara Šimić i Anita Subotić, 5. a. SKLONIDBA.
E N D
PADEŽI Klara Šimić i Anita Subotić, 5. a
SKLONIDBA • Sklonidba je promjena imenskih riječi po padežima. Sklonidbu još nazivamo i sklanjanje ili deklinacija. Ovisno o službi i odnosu s drugim riječima u rečenici imenica može biti u različitim oblicima. U hrvatskom jeziku ima 7 padeža. Prijedlog izravno utječe na oblik imenice. Imenice se sklanjaju u svim trima rodovima i u jednini i množini. Padeže možemo prepoznati po padežnim pitanjima, službi i značenju u rečenici.
UPOZNAJMO PADEŽE NOMINATIV TKO ili ŠTO je to? GENITIV KOGA ili ČEGA nema? DATIV KOMU ili ČEMU prilazim? AKUZATIV KOGA ili ŠTO volim? VOKATIV OJ, …! (usklik) LOKATIV O KOMU ilI O ČEMU govorim? INSTRUMENTAL S KIM se ili ČIME igram?
GLASOVNE PROMJENE • Sibilarizacija – glasovna promjena u kojoj se suglasnici k, g, h ispred otvornika i pretvaraju u sibilante c, z, s. • Nepostojano a – otvornik a koji dolazi u samo nekim oblicima iste riječi. • Kraćenje ije u je – glasovna promjena kada je u jednini ije, a u množini je. Kraćenje još zovemo i smijenjivanje. • Palatalizacija – glasovna promjena u kojo se suglasnici k, g, h i ponekad c ispred otvornika e pretvaraju u palatale č, ž, š ili ostala slova koja imaju kvačicu ili točku, ali pazi to nije i. • Jotacija – glasovna promjena stapanja dva zatvornika od kojih je jedan obavezno j u novi zatvornik.
NOMINATIV • Nominativ je padež imenovanja i u rečenici je najčešće subjekt ili dio imenskog predikata. Nominativ nikada ne ovisi o prijedlogu. Kod nominativa se događaju neke glasovne promjene: sibilarizacija, nepostojano a i kraćenje ije u je.
PRIMJERI • Tavanje izgledao… • Stajali su štednjaci i peći… • …djeca nisu mogla ni sanjati. • Bilo je tu more predmeta… • Momak – momci • Cvijet – cvjetovi • Oblik - oblici
GENITIV • Genitiv je padež koji izriče građu, pripadnost i djelomičnost. Kada izriče građu genitiv je s prijedlogom od. Jedini je padež koji je u subjektnom i predikatnom skupu. Razlikuje se od akuzativa jer akuzativ izriče cjelinu, a genitiv djelomičnost.
PRIMJERI • Neće nedostajati ni srebra ni zlata. • Uvijek su otvorena vrata škole. • Podići ću dvor od blata. • Brodove sam bacio iz lavora. • Daj mi malo čokolade.
DATIV • Dativ je padež koji je jako sličan lokativu. Dio je predikatnog skupa i padež je bez prijedloga. Kada dolazi s prijedlozima onda su to k, ka, nasuprot, unatoč, usprkos. Dativom izričemo cilj i namjenu glagolske radnje.
PRIMJERI • On se vraćao sjećanjima na majku. • Na vrhovima brda zaboravio sam kamen. • Pokušavao sam objasniti majci. • U svijetu svim se pričama nalazi kraj.
AKUZATIV • Akuzativ je najčešće predmet glagolske radnje. Akuzativ je u rečenici dopuna predikatu. Pazite da ga ne pomiješamo s genitivom jer genitiv izriče djelomičnost.
PRIMJERI • Maja je dugo guralaključ. • Prestrašeno je gledala mamu. • Suze su joj navrle na oči. • Otvorila je vrata na lupanje. • Spustila je ruke niz tijelo.
VOKATIV • Vokativ nema padežna pitanja i samostalan je padež jer je uvijek s usklikomVokativ izriče dozivanje, poticanje, iskazivanje osjećaja i obraćanje sugovorniku. Nezavisan je padež. U rečenici se uvijek odvaja zarezom, a kada je samostalan uskličnikom..
PRIMJERI • Samo predloži, moj mudračestari! • Generale! • Maja, poslušaj me! • Bako, gdje si? • Tata, stigao sam!
LOKATIV • Lokativ je sličan padež dativu i dodatak predikatu. U rečenici je uvijek s jednim od 6 prijedloga, a to su na, o, po, pri, prema, u. Lokativ izriče mjesto i ponekad vrijeme glagolske radnje.
PRIMJERI • Govorit ću im o vratima. • U priči mjesto je imalo čarobnu moć. • Pri timriječima ja bih zaspao. • Putnici na putu otkriju novu zemlju.
INSTRUMENTAL • Instrumental je padež društva s prijedlogom i sredstva bez prijedloga. U rečenici je dodatak predikatu i ima glasovnu promjenu jotaciju. Instrumental u rečenici možemo prepoznati i po nastavcima om i em.
PRIMJERI • Osmijehom je dočekivao prijatelje. • Jutro mi je u parku najljepše. • Među pticama bi došlo do pometnje. • Guske sijenom hrani.
SKLONIDBA PRIDJEVA • Pridjevi su sklonidbene riječi i slažu se s imenicom u rodu, broju i padežu. Postoje određeni i neodređeni pridjevi. Određeni pridjev ima pitanje koji i ima duži nastavak, a neodređeni ima pitanje kakav i kraći nastavak. Neodređeni se sklanja kao imenica, a određeni po posebnoj pridjevnoj sklonidbi.
STUPNJEVANJE PRIDJEVA • Stupnjevanje ili komparacija je promjena pridjeva do koje dolazi uspoređivanjem osobine koju izriču. Postoje tri stupnja: 1. stupanj ili pozitiv, 2. stupanj ili komparativ i 3. stupanj ili superlativ.
PRIMJERI • Vlažan, vlažniji, najvlažniji. • Bogat, bogatiji, najbogatiji. • Brz, brži, najbrži. • Žut, žući, najžući.
SKLONIDBA BROJEVA • Svi redni brojevi sklanjaju se kao određeni pridjev. Imamo redne i glavne brojeve. Redni izriču mjesto u poretku, a glavni količinu. Redni brojevi sklanjaju se svi, a glavni samo 1, 2, 3 i 4 i svi brojevi koji završavaju tim brojevima.