150 likes | 461 Views
Barok. Marija Rušev, prof. Bernini, oltar u bazilici Svetog Petra u Rimu. Renesansa Uzor: antika Čovjek u središtu pozornosti: tjelesna i duhovna ljepota i snaga; čovjek je aktivan, samopouzdan; uživa u ovozemaljskom životu
E N D
Barok Marija Rušev, prof. Bernini, oltar u bazilici Svetog Petra u Rimu
Renesansa • Uzor: antika • Čovjek u središtu pozornosti: tjelesna i duhovna ljepota i snaga; čovjek je aktivan, samopouzdan; uživa u ovozemaljskom životu • Teme: ljubav, ženska ljepota, priroda; antički i religiozni motivi • Težnja ljepoti i skladu • Jezik: narodni Barok • Protureformacija utječe na misaonost književnosti i promišljanje čovjekova odnosa prema svijetu, životu i Bogu • Teme: smrt, prolaznost, ljubav, religiozne i mitološke teme • Stil: kićen, bogat pjesničkim slikama, neobična metaforika, alegoričnost, dinamičnost (marinizam, gongorizam)
Barok u Europi • Vrijeme: od kraja 16. st. do pol. 18. st. • Najjače je izražen u Italiji i Španjolskoj • Nazivbarocco = biser nepravilna oblika • Društvene okolnosti: katolička obnova ili protureformacija: • reakcija na reformaciju (tj. protestantizam Martina Luthera) • Isusovci (i dominikanci, i drugi) šire katoličanstvo i otvaraju škole i visoka učilišta • utječe na svjetonazor i književne teme: smrt, prolaznost ovozemaljskoga, čovjekova sudbina; povratak religiozne tematike; tematika ljubavi protkana prolaznošću
Stilska obilježja barokne umjetnostiArhitektura: težnja za efektima: kupole, niše, ukrasi, krivuljeKiparstvo: figure u pokretu, savršenstvo tehnikeSlikarstvo: igra svjetla i sjene, kontrast, pokret, realističnost Marija Antoaneta Bernini: sv. Tereza Maria Antoanetta Versailles MmMa Versailles
Stilska obilježja baroka u književnosti Stil • Kićenost , gomilanje riječi, krasnorječivost, patetičnost (uzvišeni stil), zvukovni efekti • Važnije je kako se je reklo, nego što se je reklo • Gusta uporaba pjesničkih figura, neobične metafore, usporedbe, kontrasti, antiteze, simbolika, alegorija • Povratak religiozne tematike i religioznog svjetonazora Teme: ljubav, smrt, ljudska sudbina, prolaznost ovozemaljskoga; biblijska, mitološka i povijesna tematika Književne vrste: povijesni i religiozni epovi, religiozne poeme, komedije, melodrame, povijesne drame
Književnici Italija: • TorquattoTasso: Oslobođeni Jeruzalem, religiozni ep • GiambattistaMarino: Adonis, mitološki ep (marinizam) Španjolska: • LuisdeGongora: Samoće, poema (gongorizam) • LopedeVega, dramatičar (preko 2000 drama) • PedroCalderondelaBarca: dramatičar (Život je san)
Barok u hrvatskoj književnosti • Vrijeme: od 17. do pol. 18. st. Karakteristike: • Povezan uz protureformaciju (katoličku obnovu) • Teme: odnos života i smrti, spoznaja ljudske prolaznosti, čovjekova sudbina • Velika jezikoslovna djelatnost isusovaca i franjevaca • Ima nekoliko književnih središta
Jezik: ijekavska štokavica Književnici: Ivan Gundulić Ivan Gundulić: Pjesni pokorne kralja Davida (prepjev biblijskih psalama), Osman (ep), Dubravka (pastorala); Suze sina razmetnoga (poema) Ivan Bunić Vučić: Plandovanja (pjesme) Mandaljena pokornica (poema) Junije Palmotić: Pavlimir (drama), Kristijada (ep) Književna središtaDUBROVNIK crkva Sv.Vlaha
Jezik: kajkavski Književnik: Juraj Habdelić: Prvi oca našega Adama greh - religiozno-moralistično djelo, Dictionar ili reči slovenske - hrvatsko/kajkavsko – latinski rječnik (prvi kajkavski rječnik) Trakošćan kod Varaždina Kajkavska književnost
Ozaljski književni krugKarakteristika: koriste sva 3 narječja (koine) Ivan Belostenec: Gazophylacium (hrv.-lat. rječnik; riječi iz sva 3 narječja) Ana Katarina Zrinska: Putni tovaruš (molitvenik) Ozalj Petar Zrinski: Adrianskoga mora sirena (ep o Sigetskoj bitci) Fran Krsto Frankopan: Gartlic za čas kratiti (pjesme; rukopis)
Antun Kanižlić: Sveta Rožalija (religiozna poema; stih: dvostruko rimovani 12-erac; štokavština) Slavonija
Jezikoslovna aktivnost isusovaca pridonijela je želji za stvaranjem jedinstvenog hrvatskog književnog jezika • Šime Budinić: jezikoslovac; predlaže mješavinu hrvatskog, staroslavenskog, češkog i poljskog jezika (prvi upotrijebio dijakritičke znakove) • Bartol Kašić: predlaže štokavštinu i fonetsko pravilo: 1 glas=1 znak; autor prve hrvatske gramatike - “Institutionem linguae illyricae” 1604.; otac hrv. jezikoslovlja • Jakov Mikalja: “Blago jezika slovinskoga” – hrvatsko-latinsko-talijanski rječnik ; zalaže se za štokavštinu
Jezikoslovna aktivnost isusovaca - nastavak • Pavao Ritter Vitezović = koristi sva 3 narječja Djela: Lexikon latino-illyricum (lat.-hrv.rječnik); Odiljenje sigetsko (ep); Slovnica (gramatika) • Juraj Križanić = misionar u Rusiji; zastupa sveslavensku političku ideju “Svi Slaveni u jednoj državi”
Važnost jezikoslovnoga rada isusovaca u Hrvatskoj • Bogata izdavačka djelatnost • Poučno-nabožna književnost za široke narodne mase • Bogata jezikoslovna aktivnost • prva hrv. gramatika (Kašić) Katedrala u Varaždinu • rječnici (B.Kašić, J.Mikalja, I.Belostenec, P.Ritter Vitezović, J.Habdelić) • Težnja za stvaranjem jedinstvenog književnog jezika (prednost => štokavština)
Barokna crkva Majke Božje Jeruzalemske,Trški Vrh kod Krapine (18.st.)