150 likes | 369 Views
Lapse suhtlus bioloogiliste õdede ja vendadega ning vanematega. Maie Salum. Lapse võib perekonnast ära võtta, kuid perekonda lapse seest ära võtta ei saa. Asendushoolduse aluspõhimõtteks on: Lapsel on õigus säilitada oma identiteet, sh perekondlikud suhted .
E N D
Lapse suhtlus bioloogiliste õdede ja vendadega ning vanematega Maie Salum
Lapse võib perekonnast ära võtta, kuid perekonda lapse seest ära võtta ei saa Asendushoolduse aluspõhimõtteks on: • Lapsel on õigus säilitada oma identiteet, sh perekondlikud suhted. • Lähedastes suhetes õdesid-vendi ei tohi üldjuhul eraldada. • Erandiks on juhus, kui laste mitteeraldamine ei ole laste huvides.
Vaimse tervise uuringud näitavad, et • Õed ja vennad on inimesele väga olulised; • Nende vaheline side on väga tugev; • Õdede-vendade vaheline side võib kesta kauem kui ükskõik milline teine suhe; • Õdede-vendade lahutamine asendushooldusele paigutamisel või lapsendamisel on lapsele emotsionaalselt väga raske.
Miks on õdede-vendade side tugev? • Vanemad õed-vennad on pidanud hoolitsema nooremate eest; • Koos on püütud raskustega toime tulla; • Õdede-vendade vahel on kujunenud usaldus – nende minevikus on selliseid seiku, mida ei saa jagada mitte kellegi teisega. Sidemete säilitamine on lapse emotsionaalne toetamine
Võimalused lapse sidemete tugevdamiseks bioloogiliste lähedastega • Külastused/kohtumised • Lapsele perekonna kohta info andmine • Lapsele pere liikmete fotode hankimine, lapse fotode saatmine sugulastele • Lapse kirjavahetus, helistamine, kingituste vahetamine oluliste lähedastega
Kohtumiste läbiviimise 4 sammu • Esimene samm – perevõrgustiku kaardistamine: lapsele olulised lähisugulased, kus elavad, millega tegelevad
Kohtumiste läbiviimine • Teine samm – kontaktivõtt pereliikmetega, kellega laps kohtuda soovib, küsida nende seisukohta võimalike kohtumiste või muude kontaktide osas
Kohtumiste läbiviimine • Kolmas samm – lepitakse kokku, kas külastused hakkavad toimuma järelevalve all või ilma, ning kus, kui pikalt ja kui sageli need toimuvad.
Kohtumiste läbiviimine • Neljas samm – lapse ettevalmistamine kohtumiseks
Hooldusvanema roll lapse ettevalmistamisel • Laps vajab võimalikult palju eelinformatsiooni – kellega, kus, millal, kui pikalt laps kohtub ja mis peale kohtumist toimub. • Lapsega tuleb rääkida läbi, kas ta soovib, et hooldusvanem oleks kohtumise juures või mitte.
Hooldusvanema roll... • Hooldusvanem peab jälgima kohtumiste mõju lapsele – kas ja mis suunas midagi lapse käitumises muutus. • Hooldusvanem peab olema valmis vastama lapse küsimustele nii käesoleva hetke kui ka tuleviku suhtes.
Lapse kontaktid bioloogiliste vanematega • Kontaktide kavandamisel tuleb läbi mõelda, millist positiivset mõju me ootame lapse ja bioloogiliste vanemate kohtumiste tulemusena, seda nii lapsele kui ka vanemale. • Hooldusvanemal tuleb valmis olla ka võimalikele negatiivsetele tagajärgedega, mis kohtumistega kaasneda võivad.
Järeldused: • Kontaktide loomisel ja säilitamisel asendushooldusel viibiva lapse ja ta bioloogiliste lähedaste vahel tuleb meil lakmuspaberina kasutada last ennast – jälgida, kas ja milline mõju on kontaktidel lapsele. • Isegi siis, kui me teame, et kohtumine vanemaga võib lapsele traumeeriv olla, julgen kohtumist siiski soovitada - lapse fantaasial on võime minevikus olnut idealiseerida.
Lõpetuseks • Asendushooldusel või kasuperes kasvaval lapsel on 3 peret: • Bioloogiline pere, kuhu ta sündis; • Hooldus-, eestkoste- või lapsendajapere, kus ta elab; • Ideaalpere – millest ta unistab. Meil on kasulik seda meeles pidada.