210 likes | 509 Views
Emakeel ja kirjandus Eesti kultuurilugu rahatähtedel III kooliaste. Koostaja Aita Matson Tihemetsa Põhikool Pärnu maakond 2001/2002. Alustuseks. Eesti Vabariigi rahatähtedel on kaheksa tun- tuima ühiskonna- ja kultuuritegelase portreed.
E N D
Emakeel ja kirjandusEesti kultuurilugu rahatähtedelIII kooliaste Koostaja Aita Matson Tihemetsa Põhikool Pärnu maakond 2001/2002
Alustuseks Eesti Vabariigi rahatähtedel on kaheksa tun- tuima ühiskonna- ja kultuuritegelase portreed. Kas me teame, kes nad olid ja miks just nemad valiti rahatähtedele? Järgneva slaidikava eesmärk on neile küsimus- tele vastata. Slaidikava on lisamaterjaliks põhikooli kirjan- duse ja kultuuriloo kursuse juurde.
1-kroonine Kristjan Raud (22.X 1865-19.V 1943)
Eesti kunstnik Kristjan Raud Tähtsus Eesti rahvale: Eesti Rahva Muuseumi asutaja (1909) eesti rahvakunsti ja ainelise vanavara kogumise korrald aja (1909-1913) eesti muinasvara päästepäevade korraldaja (1920) kunstnikuna kujutanud rahva elu ja saatust eepose “Kalevipoeg” iluväljaande kujundaja
2-kroonine Karl Ernst von Baer (28.II 1792- 28.XI 1876)
Loodusteadlane Karl Ernst von Baer Tähtsus Eesti rahvale, maailmale: kirjeldava ja võrdleva embrüoloogia rajaja avastas imetajate (sh inimese) munaraku (1826) tähtteos “Über entwicklungsgeschichte der Tiere”(I 1828 ja II 1837) liivlaste uurimise algataja avastas jõgede kallaste uhtumise seaduspärasuse- tuntud Baeri seadusena (1856)
5-kroonine Paul Keres (7.I 1916- 5.VI 1975)
Eesti maletaja Paul Keres Tähtsus Eesti rahvale, maailmale: rahvusvaheline male suurmeister (1937) rahvusvaheliselt tuntud maleteoreetik (alates 1957) Euroopa meister kirimales (1935) ajakirja Eesti Male peatoimetaja (1936-1940) Kerese-nimelisi maleklubisid Eestis ja Saksamaal.
10-kroonine Jakob Hurt (22.VII 1839- 13.I 1907)
Rahvaluuleteadlane Jakob Hurt Tähtsus Eesti rahvale: Eesti Kirjameeste Seltsi (EKmS) ja Eesti Aleksandrikooli Komitee president (1872-81) rahvaluule- ja keeleteadlane: algatas rahvaluule kogumise, propageeris uut kirjaviisi (alates 1864) kirjastas siiani tähtsaima rahvalauluväljaande kogumiku “Vana Kannel” (alates 1875) nii rahvaluulekogumise ulatuslikkus kui ka metoodika pälvisid rahvusvahelist tähelepanu.
25-kroonine Anton Hansen Tammsaare (30.I 1878- 1.III 1940)
Kirjanik Anton Hansen Tammsaare Tähtsus Eesti rahvale: eestlaste suurim kirjandusklassik, maarahva hingelaadi , isikupsühholoogiat, õrna lüürikat sügavuti mõistev prosaist ja draamakirjanik, XX saj eesti kirjanduse suurim eepiline anne epopöa “Tõde ja õigus” (1926-33) autor on tõlkinud eestlastele Dostojevskit,Wilde’i, Shaw’, Glasworthy, Conradi jt loomingut
50-kroonine Rudolf Tobias (29.V 1873- 29.X 1918)
HeliloojaRudolf Tobias Tähtsus Eesti rahvale, maailmale: helilooja, pianist, dirigent, orelikunstnik, muusikakriitik (1898-1908) esimeste eesti muusikasuurvormide (sümfooniad, klaverikontserdid, kantaadid, oratooriumid) looja Berliini muusikaülikooli muusikateooria õppejõud (1912-1918)
100- kroonine Lydia Koidula (Lydia Emilie Florentine Jannsen) 24.XII 1843- 11.VIII 1886
Kirjanik Lydia Koidula Tähtsus Eesti rahvale: rahvusliku liikumise tähtsaim luuletaja, isamaalaulik (esimene luulekogu 1866) esimene naine-lüürik, proosa- ja draamakirjanik (tema esiknäidendi lavastamine 1870.a tähendas eesti teatri sündi) toimetas oma isa J.V.Jannseni Eestimaa esimest päevalehte Perno Postimees, hiljem Eesti Postimeest (alates 1857)
500-kroonine Carl Robert Jakobson (26.VII 1841- 19.III 1882)
Ühiskonnategelane C. R. Jakobson Tähtsus Eesti rahvale: pedagoog-kirjanik, koolihariduse edendaja, mitmete õpikute autor (alates 1867.a) muusikaarendaja (algupäraste noodikogude autor) põllumajanduse arendaja (käsiraamat “Teadus ja Seadus põllul”jt väljaanded), näidistalu Kurgjal ajalehe Sakala väljaandja (1878) ühiskonnategelane-poliitik. Vanemuise seltsis peetud kolm kuulsat isamaakõnet (1868-1870) äratasid eestlastes rahvustunde, viitasid võimalusele olla vaba rahvas
Lõpetuseks Palju ühiskonna- ja kultuuritegelasi meie riigi rahatähtedel on rahvuslikust ärkamisajast (19.saj II pool). See oli aeg, mil eestlased hakkasid mõistma iseolemise võimalikkust, koondusid üksikute suurkujude eestvedamisel ühiste ürituste nimel seltsidesse. Arenes kirjakeel, haridus, põllumajandus, kultuur. Kui 1992.a anti välja uued taasiseseisvunud Eesti rahatähed, valiti välja just need mehed-naised, kes sillutasid teed, et rohkem kui 80 aastat tagasi üldse sai võimalikuks Eesti Vabariigi teke.