260 likes | 565 Views
EESTI RAHVASTIKU TERVIS JA SEDA MÕJUTAVAD TEGURID. Ain-Elmar Kaasik, dr.med., dr.h.c . (Uppsala), F.R.S.M . Medicus curat, natura sanat Arst ravib, loodus tervendab. Kaasik A.-E.:
E N D
EESTI RAHVASTIKU TERVIS JA SEDA MÕJUTAVAD TEGURID Ain-Elmar Kaasik, dr.med., dr.h.c. (Uppsala), F.R.S.M. Medicus curat, natura sanat Arst ravib, loodus tervendab
Kaasik A.-E.: Eesti rahvastiku tervis ja seda mõjutavad tegurid Eestile mõeldes. Vabariigi Presidendi Akadeemiline Nõukogu 1994-2001. Koost. M.Veiderma. Teaduste Akadeemia Kirjastus. Tallinn 2001, lk. 49-62 Kasmel A.: Rahvastiku tervis – reaalsus ja võimalused. Eesti edu hind. Eesti sotsiaalne julgeolek ja rahva turvalisus. Vabariigi Presidendi Akadeemiline Nõukogu. Koost. E.Raska ja T.Randviir. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2005, lk. 95-110
Rahvatervisega seonduv – konservatiivne valdkond Probleemid püsivad, teatud positiivsed tendentsid Lisanduvad või võimenduvad negatiivsed tegurid • Varajane surm • “Enneaegne” haigestumus elu 2. poole haigustesse • Traumatismi epideemiline levik • Kehvapoolne kehaline vorm • Vaimse tervise probleemid
15-aastane Eesti poiss eeldatavasti 67-aastaseks Eakaaslased Israelis ja Islandil – 10 a. kauem
Keskmine eeldatav eluiga Eesti 71 Soome 78,3 Saksamaa 76,5 Rootsi 80 Erinevused meestel (Eestis 66) 8-10 aastat naistel (Eestis 77) 4-6 aastat Erinevused M/N 11 aastat (!)
Varajase suremuse põhjused Imikusuremuskordaja (kuni 1 a. 1000 elusünnist) 20. saj. lõpuaastail 9,3 – 9,5 ‰ Praegu 5,8 ‰ EL 15 5% Mõjutab üldsuremust vähe (väike sündimus) Emasuremus (perinataalne suremus) ~ 30/100.000 Suurem kui Põhjamaades (Norras 6/100.000) Mõjutab üldsuremust vähe
Vigastussuremus ja -haigestumus Vigastus – organismi füüsiline kahjustus sõidukiõnnetused kukkumine mürgistus (incl. alkoholimürgistus) põletus vingugaasimürgistus külmumus uppumine • Kallis ja pikaajaline ravi + rehabilitatsioon • Invaliidistumine • Suur suremus
Vigastuste tõttu suri Eestis 2004.a. 1766 inimest 5 inimest päevas, neist 4 nooremad kui 65 a. Eesti-Rootsi ühisuurimus: Vigastussurmad Eestis 4,4 x > Rootsis meestel 5,6 x naistel 2,6 x Eesti naise vigastussurma risk > Rootsi mehel Vigastussurmade vältimine pikendaks keskmist eeldatavat sünnieluiga ~ 6,5 a.
Alkoholijoove – üliraskete vigastuste juhtiv põhjus Fataalse sündmuse ajal joobes 65% Liiklustraumades hukkunuist sündmuse ajal 71% Eesti meeste suremus alkoholimürgistuste tõttu: 12 x > Rootsis 2 x > Soomes 2004.a. Eestis 13,60 l (Eesti Konjunkt. Inst.) Soomes 9,30 l Rootsis 5,62 l Norras 4,82 l
WHO eksperthinnang 5 l – talutav 5 – 10 l – kujunevad probleemid > 10 l – põhjalikud muutused väärtushinnangutes, tervises, genofondis, ühiskonna funktsioneerimises Mitte ainult alkoholism Sageli – meditsiinilised (somaatilised) probleemid
Südame- ja vereringeelundite haigused Üle poolte surmajuhtudest (paratamatu) Eesti probleem: Süvenev tendents nooremate eagruppide haaratuseks Insulti haigestumus 20 a.-ga 184 esmasjuhult /100 000 250/100 000 nooremate eagruppide (50-60 a.v.) arvel Veel silmatorkavam südamehaiguste puhul
Puudulik terviskäitumine • toitumisharjumused • füüsiline (in)aktiivsus • alkoholi tarbimine • suitsetamine • Arstlike nõuannete ignoreerimine (kultuuritaust) Kõrgenenud vererõhk “võetakse alla” ja loobutakse Liigne usk “tervendajatesse”, toidulisanditesse ja ms. ”mugavusprotseduuride” toimesse
Laste ja noorte tervis Eesti noored spordivad vähem kui 15 a. tagasi 51% poistest ajateenistuseks kõlbmatud 7% katkestab tervislikel põhjustel • Iga kolmas poiss ja viies tüdruk vanuses 15-16 suitsetab • 30% selle earühma poistest ja 18% tüdrukutest tarvitab igal nädalal alkoholi • Oktsidentaalse hedonistliku noortekultuuri võimendatud mõju • Liigne suhtlemine virtuaalmaailmas • Rämpstoidu lembus
Psüühikahäirete sagenemine • meeleolu- ja ärevushäired • psühhosomaatilised häired (peavalud, kõhuvalud jne) • tähelepanu defitsiidi ja hüperaktiivsuse sündroom Põhjused: • bioloogilised (sh vanemate rohke alkoholi tarvitamine, edasilükatud sünnitused) • sotsiaalsed (nt perekondade defektsus, vaesusest tingitud piirangud)
Arstiabi ja meditsiiniteenused MTO (WHO) kontseptsioon pärilikud eeldused 20% elukeskkond 20% eluviisid 50% arstiabi 10% Tervishoid ei ole valdavalt arstiabi, kuid viimane võib olla kõigile elupäästev ja elukvaliteeti parandav
Mõned analüütilised elemendid (SWOT) Tugevused (strengths) I • Piisava õigusruumi olemasolu • Organisatsiooni olemasolu ja areng (eriarstinduselt perearstindusele ja haiglavõrgu arengukava Masterplan 2015) • Traditsioonid • Solidaarsusel põhinev rahastamine
Tugevused (strenghts) II • Tegevuskava olemasolu (SM-s valmiv rahvastiku tervisepoliitika konsensuslik positsioon “Investeering tervisesse”) • Avatus • Koostöö ja dialoog • Kvalifitseeritud personali olemasolu • Kõrgtehnoloogiliste seadmete olemasolu
Nõrkused (weaknesses) I • Ressursi vähesus (raha) 2004.a. EL 15 8,98% SKP-st Eesti 5,1% (vähenev!) Ostujõu pariteeti arvestades per capita 3-4 x < kui EL 15 • Arstide ja muu personali arvu 1980-tel lõpetas > 200 arsti a.-s 1991-95 vähendati vastuvõttu Vaja a.-s 150 – 160 lõpetajat 130 – 140 residentuuri alustajat
Nõrkused (weaknesses) II • Haiglavõrgu arendamise venimine (lõputa reform), eriti taastus- ja hooldusravi osas • Vastuolu avalik-õigusliku, solidaarsusel põhineva rahastamissüsteemi ja arstiabi osutamise eraõigusliku süsteemi vahel
Lisavõimalused (opportunities) • Arstkonna tahe ja kaasahaaramine • Poliitiliste otsuste teaduspõhisuse ja stabiilsuse suurendamine (haldusreform, rahastamine, koalitsioonilepped, haiglate nõukogud) • Poliitilise eliidi sisuline informeerimine ja kaasahaaramine • Keerulise ja kalli arstiabi kontsentreerimine (mitte konkurents vaid professionaalne koostöö!)
Ohud (threats) • Rahastamise ebapiisavus • Arstide ja meditsiinipersonali jätkuv lahkumine • Pole välistatud, et 10 a. pärast töötab Eestis 3000 arsti ja noored ei jätka siin • Ühiskonna huvi ja sidususe vähenemine • Olemasoleva meditsiinipersonali ja raviasutuste huvide liigne mõju otsustele ja tegudele
Mida veel? I • Tähelepanu vaesuse vähendamisele ja sotsiaalse sidususe (social cohesion) suurendamisele • Tähelepanu noorte väärtushinnangute kujundamisele • Rakendada radikaalseid meetmeid rahva alkoholiseerimise vähendamiseks ja võtta suitsetamise piiramisel eeskuju seda radikaalselt teinud riikidest
Mida veel? II • Leida ressursse laste ja noorukite spordi- ja muude harrastuste kulude katmiseks • Arvestada ja rakendada võimaluste ja eetilise aktsepteeritavuse piires haiguse (trauma) kui süülisuse kriteeriumit
“Investeering tervisesse” • Aastaks 2015 tervena elatud eluea pikenemine Eestis meestel 60 ja naistel 70 eluaastani • Keskmise eeldatava sünnieluea tõus meestel 73 ja naistel 80 eluaastani
Kasutatud Maarike Harro, Taie Kaasiku, Anu Kasmeli ja Tarmo Kõutsi poolt kogutud ja publitseeritud andmeid Dixi et animam levavi Olen rääkinud ja hinge kergendanud