200 likes | 516 Views
DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008 . 2. Punkter:. Familieprojektets aktuelle opgaver og historienDe s?rbare b?rns udviklingsbehov ? kravene til det p?dagogiske milj?Hvorfor v?lge en plejefamilie?Det s?rbare barns samv?r med de biologiske for?ldre - til barnets bedste eller til t?legr?nsen?Plejefamilien som udviklingsmilj? for barnet - kompetencekravene til plejefamilien Behovet for bedre opgavestyring og for reformer p? anbringelsesomr?det ? nogle ?nsker.
E N D
1. Daspcans konference d.29.april 2008PLEJEFAMILIEN UNDER LUP:Den ekstremt vanskelige familieplejeanbringelse Birgitte Engberg Helmstedt
cand.psych., leder af Familieprojektet,
pæd. psyk. sagkyndig i Kbh. o.a. kommuner
2. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
2 Punkter: Familieprojektets aktuelle opgaver og historien
De sårbare børns udviklingsbehov – kravene til det pædagogiske miljø
Hvorfor vælge en plejefamilie?
Det sårbare barns samvær med de biologiske forældre - til barnets bedste eller til tålegrænsen?
Plejefamilien som udviklingsmiljø for barnet - kompetencekravene til plejefamilien
Behovet for bedre opgavestyring og for reformer på anbringelsesområdet – nogle ønsker
3. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
3 Familieprojektets aktuelle opgaver og historien Parallelanbringelser af barn og forældre med misbrugsproblemer og psykiske lidelser m.v.
Aleneanbringelser af børn fra familier med misbrug og psykiske problemer
Specialiserede konsulentydelser: særligt komplicerede samvær, støtteopgaver ift. forældre, undervisning, supervision
Projektets 25-årige historie:
Start i 1982 med støtte fra Egmontfond og Socialstyrelse
Driftsoverenskomst med Københavns kommune
Aktuelt på enterprisevilkår (non-profit) med opgaver for kommunerne i forhold til de mest truede børn og unge. Opgaver på hele Sjælland og på Fyn
Projektet har et tæt samarbejde med Familieambulatoriet på Hvidovre hospital og med selvejende og kommunale familieplejeorganisationer
4. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
4 Overlæge May Olofsson foretog i 1979-81 for Undervisningsministeriet og på Rigshospitalet undersøgelser af 89 børn født af rusmiddelafhængige mødre i 1970-78.
Resultater: Kun 25 % var normalt udviklede, 80 % havde været anbragt uden for hjemmet, nogle med op til 30 skift i primær omsorgsperson. Alle havde væsentlige til meget alvorlige udviklingsproblemer eks. Psykomotorisk- samt vækstretardering, og de var ofte for tidligt fødte. 85 % havde behandlingskrævende abstinenssymptomer (May Olofsson, 07)
Familieprojektet startede i 82 med det formål at afprøve parallelanbringelsesmodellen
I perioden 1985-88 blev den tværsektorielle og tværfaglige behandlingsmodel på Hvidovre og Rigshospitalet afprøvet som projekt med gode resultater. Der blev etableret et permanent behandlingstilbud til gravide misbrugere samme sted
Familieprojektet blev permanentgjort og videreudviklet
5. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
5 Konklusioner på baggrund af undersøgelserne:
Den viden, man havde om børns udvikling, blev ikke anvendt i praksis. Viden skulle fremover omsættes til praksis, så kendskab til de gravide mødre blev mulig og de kunne behandles under graviditeten
Barnet skulle sikres en opvækst i hjem uden misbrugsproblemer - gerne sammen med moderen - direkte fra fødslen
Barnet skulle tilbydes en forudsigelig og struktureret hverdag, stimulation og omsorg
Barnet skulle kunne forblive i plejehjemmet hvis moderen faldt tilbage i misbrug og forlod hjemmet
6. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
6 De sårbare børns udviklingsbehov – kravene til det pædagogiske miljø Alle anbragte børn er sårbare børn og mange er højrisikobørn som følge af rusmiddeleksponering eller eksponering med afhængighedsskabende medikamenter (nerve- og sovemedicin) under graviditeten
Flertallet fødes med behandlingskrævende abstinenser, sitren, uro, spiseproblemer, taktile vanskeligheder osv. Skaderne dækker et bredt spektrum af udviklingsvanskeligheder – fra mere ubetydelige til meget svære multihandicaps
Børnenes sansesystemer er overfølsomme og de belastes af alle former for sansepåvirkninger
Børnene har reguleringsvanskeligheder, hyperaktivitet, adfærdsforstyrrelser, forsinket psykomotorisk udvikling og indlæringsvaskeligheder og diagnosticeres ofte indenfor ADD/ADHD- eller autismeområdet
Børnenes signaler er svære at tolke og de kan ikke indgå i normal kontakt og samspil som andre nyfødte
Flertallet følges til 7-års alderen eks. på Familieambulatoriet af børnelæge, psykiater, psykolog o.a. specialister med særlig viden ift. barnets specifikke vanskeligheder (Familieambulatoriet 07 og 08)
7. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
7 Børnene er stressfølsomme og har i langt højere grad end andre børn behov for ro, tryghed, forudsigelighed og kontakt med en eller to kompetente voksne, som kan afpasse kontakt, stimulation og omsorg efter barnets signaler og behov
Dagligdagen kræver en helt særlig tilrettelæggelse
Mange børn udvikler forstyrrelser i opmærksomhed og koncentration, hyperaktivitet, sproglig o.a. forsinkelse og tilknytningsforstyrrelser. Nogle børn har i forvejen en genetisk sårbarhed p.gr. af skizofreni hos forældre
Mange børn udvikler regulationsvanskeligheder (regulering af basale funktioner som opmærksomhed, motorik, søvnrytme og spisning) og empatiproblemer (evne til aflæsning af sociale situationer og muligheder for at indgå i samspil med andre børn). Børnene kan ikke fastholde sociale erfaringer og reagerer uhensigtsmæssigt og impulsivt (Lene Lier, 07).
Risikoen for fejludvikling er stor og øges stærkt, hvis omsorgsmiljøet ikke er i stand til at imødekomme barnets behov.
8. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
8 Hvorfor vælge en familiepleje? Barnets særlige sårbarhed peger på at sikre barnet et overskueligt miljø med ganske få voksne gennem en anbringelse i en familie, der har særlig viden og kompetence vedr. små børn med særlige behov
Hvis anbringelse sker i en særlig kompetent plejefamilie gives barnet gode muligheder for tidlig tilknytning og udvikling af relationel kompetence og det sikres kontinuitet i forhold til nære omsorgspersoner (skift fra institution til plejefamilie undgås)
Barnet får sine psykologiske forældre fra day one – ofte gennem samvær med plejemor allerede på fødegangen
Forudsætning: Tæt og intensiv vejledning og støtte til plejefamilien (med mulighed for kontakt døgnets 24 timer) kvalificerer løbende anbringelsesgrundlaget
Barnets udvikling i plejefamilien følges af børnesagkyndige (konsulenter, Familieambulatorium, psykiater) i min. De 6 første leveår, da senere udviklingsforstyrrelser kan vise sig
9. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
9 Den indledende vurdering af det sårbare barn eller af de biologiske forældrenes omsorgskompetence kan også ske på observationshjem
Sparer kommunerne vejledning og supervision til plejefamilien ved anbringelse af det sårbare lille barn kan direkte placering i plejefamilie ikke anbefales
For det skadede spædbarn er den mindst indgribende model dog at foretrække (en direkte placering i familiepleje) under forudsætning af en tæt og vedvarende opfølgning af indsatsen fra eksperter fra første dag
10. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
10 Ny forskning i DK og Europa, det såkaldte Dapneprojekt, viser at børn der før 6 mdr.s alderen anbringes i et omsorgsfuldt familiemiljø, og ikke opholder sig mere end 3 mdr. på en institution, har gode chancer for at indhente manglerne i deres kognitive og fysiske formåen
Forskningen peger på at tilknytningsvanskeligheder og risiko for empatiforstyrrelser øges ved længere ophold på institution
Længere ophold på døgninstitution kan ikke fuldstændig forhindres ofte med baggrund i kommunens sagsbehandlingstid
Lande eks. Storbritannien, Island og Norge anvender forskningen og bruger bl.a. ekspertise fra døgnområdet som ekspertbistand i familieplejen
Hvordan anvender vi i DK viden om små sårbare børns udviklingsbehov til gavn for anbringelsen? Gode modeller for samarbejde mellem døgn- og familieplejeområdet skal udvikles
11. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
11 Det sårbare barns samvær med forældre – til barnets bedste eller til tålegrænsen? Barnets biologiske forældre er ofte i en socialt og følelsesmæssigt udsat position, ofte i misbrug, og deres forudsætninger og muligheder for at opnå en god kontakt med et sårbart lille barn er ringe
Barnet skal have kontakt til sine forældre – som minimum en gang månedligt med mindre hensynet til barnets sundhed og udvikling taler imod det. Der skal lægges særlig vægt på hensynet til barnet, når samværet tilrettelægges. Børn- og Ungeudvalget kan træffe beslutning om mindre samvær
Men hvilket samvær er til barnets bedste? Og hvordan påvirker et ofte krævende samvær barnets tilknytning til plejefamilien og barnets ressourcer i forhold til andre
krav i barnets miljø (daginstitution etc.)?
12. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
12 Det spæde og sårbare lille barn har ikke behov for kontaktudvikling til biologisk familie, men skal bruge sine få kræfter på en relationsskabende kontakt til plejeforældrene
Der er tilfælde, hvor samvær er så komplicerede og barnets reaktioner før og efter samvær så omfattende (angst, gråd, somatisk ubehag, mareridt osv.) at samværene må karakteriseres som egentligt skadelige for barnets sundhed og udvikling. Uhensigtsmæssige hyppige og langvarige samvær er invaliderende for det sårbare barn i den langvarige anbringelse
13. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
13 Er der en sammenhæng mellem anbragte børns kontakt til deres forældre og en generelt bedre tilpasning? Forskningen viser modstridende resultater
Afgørende for et vellykket anbringelsesforløb er der imod påviseligt et godt samarbejde mellem pleje - og biologisk familie. De plejebørn, hvis personlighedsudvikling kan trues, er ofte de, hvis plejefamilie har et alvorligt problemfyldt samarbejde med biologisk familie
Hvad enten samværet er støttet eller overvåget gør det samværet nemmere, at der er defineret klare mål for dette – og forvaltningens samlede inddragelse af de involverede parter i.f.t samværet har betydning for, om samværet opleves positivt
14. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
14 Der bør skelnes skarpt mellem kortere og længerevarende placeringer og mellem anbringelser af store og små børn (Vigdis Bunkholt, 2004). Samværets karakter skal af forvaltningen beskrives som kontaktvedligeholdende eller kontaktudviklende
En stor norsk undersøgelse fra 93 peger på, at de anbragte børn, der klarer sig bedst, har relativt sjældent samvær (mindre end en gang om måneden) – regelmæssighed har tilsyneladende en selvstændig betydning ift. tilpasning
Samvær til barnets bedste eller til tålegrænsen er to forskellige ting. Det lille barn i en langvarig anbringelse skal ikke udsættes for samvær til tålegrænsen – det har primært brug for information om sit ophav og skal ikke opbygge følelsesmæssige relationer, jf. Bunkholt:
”Vi har ikke forskning, som fortæller os, hvilket synspunkter, som skal styre ordningen af samvær eller kontakt mellem barn og forældre, når barnet er varigt plejehjemsplaceret. I en sådan situation er det et krav at være vedholdende med at overvåge den samværs- og kontaktordning, der er sat i værk, og så være åben for ændringer, hvis noget tyder på, at den ikke er hensigtsmæssig for barnet.”
Har barnet ikke før anbringelsen udviklet en relation til de biologiske forældre må målsætningen derfor blive, at barnet skal alene skal
kende sine biologiske forældre.
15. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
15 Plejefamilien som udviklingsmiljø for barnet – kompetencekravene til plejefamilien Plejefamilien er ansat af kommunen, der har ansvar for tilsyn og uddannelse. Disse opgaver kan uddelegeres til anden instans som en privat familieplejeorganisation, mens de ansættelsesmæssige ligger i kommunen
Hvilke er de bærende kompetencer i plejefamilien i forhold til det sårbare barn? Rummelighed og tålmodighed rækker ikke - kompetencekrav til den professionelle plejefamilie og dens netværk øges og et paradigmeskifte ift. kompetencekrav er på vej
De sårbare børn skal have få, stabile og nære relationer til en plejefamilie, som har ”familiefunktionskompetence.”
Familien skal også have viden om:
Handicaps og handlemodeller ift. handicaps herunder psykiske lidelser
Relationel og kommunikativ kompetence i forhold til barnets netværk og barnets biologiske forældre
Evne til at tilegne sig ny forståelse og viden ved at se på egne handlemåder ift. barnet (superviserbarhed)
16. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
16 Plejefamiliens baggrund og funktion skal overordnet understøtte det anbragte barns muligheder for at tilegne sig nødvendige sociale og kommunikative kompetencer i et barne- og senere voksenliv (plejefamilien som rollemodel)
Plejefamilien skal have forudsætninger for at udvise selvstændig handlekompetence og kunne manøvrere i forhold til plejebarnets situation
Plejefamilien skal med afsæt i viden og empatisk formåen kunne tilegne sig en rolle- og opgaveforståelse i et samarbejdet med andre professionelle og med de biologiske forældre
Plejefamilien skal have forudsætninger for at formidle barnets særlige behov videre til samarbejdspartnere i daginstitution, skole m.v.
17. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
17 Plejeforældres oplevelse af de ændrede kompetencekrav (Gitte Nyboe Jacobsen, 07):
”Man skal have forståelse for hvad det rent faktisk betyder at børn er skadet – det er jo ikke bare en viden man har”
”Man skal kunne samarbejde.. Der bliver lagt op til større samarbejde også med flere personer”
”Man skal have fagligheden i orden, have respekten for forældrene – sige alle de svære ting på en ordentlig og respektfuld måde”
”Der skal rapporteres… Man skal styrke den faglige kommunikation og skriftlighed også
De efterspurgte kompetencer peger på rekruttering af socialt velfungerende familier med indsigt i og personlige erfaring fra arbejdsliv og fra et socialt liv i øvrigt (netværkskompetence)
18. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
18 Er plejefamilier interesseret i at lære nyt når hverdagen stiller nye krav? Nogle plejeforældre efterspørger kun i begrænset omfang ny viden herunder efteruddannelse, skønt uddannelsesniveauet i samfundet generelt er stigende
Plejefamiliens hverdag er kompleks og det kan være vanskeligt at få tid til kurser og supervision i forhold til hverdagens krav
Det skal derfor skal det være en del af ansættelseskontrakten, at man forpligter sig til efteruddannelse
19. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
19 Anbringelsesreformens krav om grunduddannelse giver mulighed for kendskab til området men giver ikke eglt. Kompetenceudvikling. Vil kravet om grunduddannelse og opgavernes øgede kompleksitet på sigt kunne medvirke til at plejeforældre i højere grad efterspørger kompetenceudvikling?
Kan kompetenceudviklingskravet løftes uden samfundsmæssigt at højne områdets status og sikre en fornuftig aflønning for de meget svære opgaver?
Bør plejefamilierne sikres vilkår som på det årlige arbejdsmarked – herunder en årlig MUS-samtale med fokus på familiens trivsel og udvikling og en lønforhandling?
20. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
20 Behovet for bedre opgavestyring og for reformer på anbringelsesområdet - nogle ønsker Sagsbehandling:
Sagsbehandlingen af sager om truede og sårbare børn skal forbedres og sagsbehandleren have tid til opfølgning i den enkelte børnesag herunder inddragelse af den biologiske familie, plejefamilien og barnet, når målene i handleplanen formuleres.
Handleplan er et styringsredskab for plejefamilien og denne skal med afsæt i målene for barnets udvikling kunne dokumentere indsatsen
Efteruddannelse for plejefamilier:
Plejefamilier skal kontraktligt have krav på løbende efteruddannelse
21. DASPCAN. Plejefamilien under lup. Den 29. april 2008
21 Indsats i forhold til sårbare børn:
Indsatsen ift. omsorgssvigtede børn skal i højere grad og også i tvivlstilfælde forelægges kommunens Børn og Ungeudvalg, så indsatsen ikke kommer for sent
Tilsyn og tryghed i anbringelsen:
Plejefamilier og sårbare plejebørn skal have tættere støtte i form af hyppige tilsynsbesøg og mulighed for besøg efter behov, hvis målene med anbringelsen skal følges op
Barnets retssikkerhed skal styrkes, så det ikke umiddelbart skal kunne forlanges hjemgivet, hvis det dokumenteres, at det trives og udvikler sig godt i sin plejefamilie!