340 likes | 625 Views
2. C i l j e v i. Ukazati na:kompleksnost problema: vi
E N D
1. 1 Z L O C I N I R T V AJosip KovacVukovar, 12. lipnja 2008. godine
2. 2
3. 3 Raspraviti:
temu: zlocin-rtva-odnos
kako znamo: koji je cin zlocin
kada vrednujemo: jednaki
kako vrednujemo: nejednaki
kako reagiramo: nejednaki; od obracuna ... do oprosta;
Ukratko:
definicija odredivanje sadraja pojma
valorizacija vrednovanje situacije
reakcija djelovanje u situaciji
4. 4 P i t a n j a 1. to je zlocin 10. Odnos: zlocinac-rtva
2. to je rtva 11. Odnos: zlocinac-zlocinac
3. Komu zlocin 12. Odnos: rtva-rtva
4. Cija rtva 13. Odnos: zlo-dobro
5. Vrste rtve 14. to je dobro
6. Oblici rtve 15. Vrednovanje
7. Odnos: zlocin-rtva 16. Krivnja
8. Odnos: zlocin-zlocinac 17. Reakcija
9. Odnos: zlocin-zlocinac-rtva
5. 5 Pocetak povijesti Povijest pocinje grijehom:
Prometej je ukrao vatru bogovima,
Eva je ukrala znanje s drveta spoznaje, istocni grijeh prvi istraivac, znanstvenik, pocetak nauke,...
prvi grijenik je ...
ivot pocinje grijehom:
svi smo grijenici po rodenju, jer
covjek se rada po istocnom grijehu
prva rtva je ...
Homo homini sacra res Seneca
Homo homini lupus est Hobbes
6. 6 1. TO JE ZLOCIN Zlo = loe, nesreca, nevolja, pomanjkanje dobra (Akvinski, I-348)
Zlocin = zao cin, namjeravana uvreda, povreda, nepravda, nanoenje fizickih i/ili duhovnih patnji, sebi i/ili drugima.
Zlocin je moralni fenonem:
zlocin je rezultat zle namjere, a moral vrednuje namjeru.
Zlocin = zla namjera x rtva
ako ima namjere, a nema rtve nema zlocina
ako nema namjere, a ima rtve nema zlocina
Zlocin je ime za najtea nedjela,
Zlocin je atak na integritet osobe: fizicki, psihicki, emocionalni, imovni,...
Zlocinac, homo criminalis je neprijatelj svima, jer se
ogrijeio o zajednicke norme: zakonske, moralne, religijske,... on vrijeda zajednicu
7. 7 2. TO JE RTVA rtva je neki gubitak, neko uskracivanje, neko nekompenzirano davanje, neopravdano ispatanje,
trpljenje, strah, bol, patnja,...
rtva znaci:
objekt neki gubitak,... (ovca koju rtvuje Abel)
subjekt ciji gubitak,... (Abel, koji je rtvovao ovcu)
rtva-subjekt:
neto daje, ili
joj se ne daje, ili
joj se oduzima, bez protucinidbe, nema ekvivalencije.
8. 8 rtva je trpljenje, patnja, gubitak necega dobrog:
slobode, zdravlja, imovine, prijatelja,...
rtva je onaj koji trpi:
od drugoga, strada, ispata, pati, nosi teret,... bez adekvatne kompenzacije materijalne, statusne ili duhovne,
za drugoga, cini dobra radi dobra, a ne radi place, ne radi raja kojim naplacuje svoje dobrocinstvo.
Trpljenje nije cilj, nego sredstvo da pomogne
sebi; trpljenje?egzistencija, ojaca za teke dane,
olaka opstanak sebi stoici
drugom; trpljenje?davanje,
olaka opstanak drugom altruisti
trpi da zaradi raj, denet; trpljenje?placa!
trpi i kad zaraduje kruh djeci,... krcani, muslimani,...
9. 9 Naplaceno dobrocinstvo
nije moralna kategorija = nije davanje
nego ekonomska = razmjena vrijednosti
Ako dobro djelo naplatim:
priznanjem, ugledom, novcem, rajem,...
ne mogu traiti moralno odobravanje, moralnu placu.
Pravednost se ne prodaje, nema cijenu,
pravednost vri kada te ne vide (Matej, 6,1)
dajte kada se ne vidi (Kuran, Sura II-271)
Trpljenje ima vrijednost sredstva, a ne cilja
dakle, nema vrijednost po sebi, nego po clju
bez cilja, sredstvo gubi smisao.
10. 10 3. KOMU cinim ZLOCIN Koga mogu rtvovati (subjekt):
a) sebe
1. radi sebe, ambicije, vlastita cilja: neko istraivanje, sportski uspjeh,.., odrice se drugih uitaka, izlazaka,... koristan cin
2. radi drugoga altruist, dobar cin
3. radi rtve mazohist, zlocin
b) drugoga
4. radi sebe, osobnog dobra pojedinacno dobro, zlocin
5. radi drugih, opceg dobra, prinudni rad u katastrofi, u obrani,... nuan cin
6. radi rtve sadist. zlocin
Zanima nas 2,4,5.
11. 11 rtvovati
12. 12 4. CIJA sam RTVA Objekt rtve (stradalnik) je:
vlastita rtva rtvuje se(be), daruje sebe, ili unitava sebe
tuda rtva rtvovan je, zloupotrebaljava(ju) ga drugi,
rtva
od drugoga zao cin
trpljeno nasilnitvo, maltretiranje,...
nepravedno ispatanje, zloupotrebljavan, iskoritavan,... prebacivanje krivnje na drugoga, prebacena krivnja... na podredenoga,...
za drugoga dobar cin
nesebicno davanje, odricanje,... za druge;
svecenik Maksimilijan Kolbe je 1941. stao pred streljacki stroj,...
agresorski vojnik Herman Rosch spasio dvoje djece u Holandiji i poginuo.
preuzimanje krivnje na sebe, preuzeta krivnja...
umjesto sina,...
13. 13 5. VRSTE RTVE
14. 14 6. OBLICI RTVE
15. 15 7. ODNOS: ZLOCIN-RTVA Isti cin ? isti zlocin;
isti udarac i snanom i slabom; prvi izdri, a drugi podlegne
Isti zlocin ? ista rtva
isti zlocin = razlicita rtva (ubijen samac ili otac, dijete ili starac)
Velicinu ucinjenoga zlocina mjerimo
ne velicinom cina (ubio dva ratnika)
nego velicinom ucinka, posljedica, velicinom rtve (ubio jednog lijecnika na bojitu)
Velicina zlocin = najveca rtva
nema uprosjecavanja
16. 16 rtva je posljedica zlog cina:
ima rtve, ima zlocina = rtva drugoga
rtva = trpljenje zlocina, noenja patnje drugomu, namjeravanog zla,...
rtva je posljedica dobrog cina:
ima rtve, nema zlocina = rtva za drugoga
rtva = dragovoljno trpljenje namjesto drugoga,... rtvuje se za druge,... cini ili trpi umjesto nekoga drugog.
17. 17
18. 18 8. ODNOS: ZLOCIN-ZLOCINAC Zlocinac ili zlotvor je osoba koja cini zlo, tvori zlo,
neto loe, nevolju, nesrecu, patnju,...
Zlocinac je zloban, eli zlo, pakostan, zlurad,...
Zlocin ? zlocinac
nema zlocina bez zlocinca: ima zlocina ima zlocinca;
ima zlocinca bez zlocina: nema zlocina ima zlocinca;
Zlocinac = zla namjera
ako ima namjere, a nema rtve (promaio hitac,...)
nema zlocina, jer nema cina, ali
ima zlocinca (milju, rijecju, namjerom, planom, organizacijom)
u cin zlocina ulazi i namjera, priprema, organiziranje, naredivanje,... izvritelji su cesto neki drugi,
i namjera je cin: misaoni, planski, voljni,
19. 19 Situacije:
ubojica, a nije zlocinac
jedan nehotice autom ubije drugoga i strano pati.
On ima krvave ruke i cistu duu.
zlocinac, a nije ubojica
drugi se tomu raduje
Taj ima ciste ruke, a krvavu duu.
Koga biste za prijatelja: ubojicu, obojicu, ili onog zlobnika sa cistim rukama;
Hitler nikoga nije ubio; on nije ubojica, ali je zlocinac, zlotvor,... pripremao, naredivao,...
zaslijepljeni, glupi, zavedeni,... je ubojica, ali nije nuno i zlocinac (djeca dihada,...)
20. 20 9. ODNOS: ZLOCIN-ZLOCINAC-RTVA
21. 21 10. ODNOS: ZLOCINAC-RTVA Uzajamno se priznaju kao zlocinac i rtva
zlocinac nanosi patnju drugomu i/ili sebi
rtva (pod)nosi patnju na sebi ili u sebi
lake je patnju nanositi, nego ju (pod)nositi
zato je rtva veci junak, vie izdri, snaniji,...
a mi junakom drimo onoga to palicom mlati drugoga obicno slabijega ili jace(g) vezanog
22. 22 11. ODNOS: ZLOCINAC-ZLOCINAC oba za sebe misle da su zlocinci, a onaj
drugi je rtva:
udesio sam ga; u tuci se rijetko priznaje poraz;
svaki misli da je namlatio onog drugog,
kada se dvojica obracunavaju, ili sukobe dvije skupine (mafije, gangsteri, klape,...), svako sebe vidi kao veceg zlocinca, svako eli drugomu nanijeti vece zlo.
to vece zlo nanosi, to je bolji u svom klanu
nitko ne eli biti poraen, nego uvjerava sebe da je protivniku nanio i vie zla, nego to stvarno jest.
23. 23 12. ODNOS: RTVA-RTVA oba za sebe misle da su rtve, a onaj
drugi je zlocinac;
stvarna rtva nitko ne eli biti, ali
status rtve vecina eli, jer stjece:
podrku, empatiju, pomoc: materijalnu, moralnu,...
pravo na obranu, napad radi obrane,... (Hitler, Sudeti)
osudu zlocinca, homo criminalis je neprijatelj svima,
produkcija statusa rtve:
udesit ce me, ili ugroava me,...
strah je agresivan
psihologija kae da agresija rada agresiju. Tako rtva postaje branilac ili zlocinac; stjece pravo na preventivnu akciju, obranu, agresiju.
24. 24 Mladi Arapin bomba-samoubojica (to nisu djeca voda) sebe ne smatra zlocincem;
on je u neznanju, u zabludi, a zabluda nije moralna kategorija kao la, koja zna, a prikriva;
on kao sudionik svetoga rata (dihada):
zlocinac ne moe biti, ali
svetac moe, jer njega ceka denet (raj), bog nece zlocince
visoko moralan:
to mlad umire radi raja za svoju obitelj, koju ceka denet,
nije moralan:
to umire radi raja za sebe, jer se naplacuje, svoju rtvu naplacuje rajem,
ubijem drugog da bih iao u raj preko leeva!
25. 25 13. ODNOS: ZLO I DOBRO 13.1. Dijalektika: dobro-zlo
dobro i zlo dva su pola: bez jednog, nema drugog
Odnos:
dobro = svrha
zlo = sredstvo
Zlo je potrebno radi vecega dobra (Leibnitz):
sijecem ruku radi glave;
teko radim radi djece,...
veci intenzitet potrebe vece zadovoljstvo:
veca glad, sladi rucak
veca ed, bolje pice,...
26. 26 13.2. Pretpostavke dobrocinstva Pretpostavke za dobro(cinstvo):
komparacija - usporedba
dobro saznamo preko zla,
koliko je dobro imati oko saznamo kada ga izgubimo,
gladan zna to je dobra hrana, edan zna...
selekcija - izbor
dobar je onaj koji moe biti i lo, pa bira - dobro
nesposoban za loe nema izbora biti dobar i zato je manje dobar, dobar po nudi, a ne po izboru
prilika cini lopova, nije lopov, jer nije bio u prilici (birati)
27. 27 13.3. Dvije krivnje Zlo se u pravilu predstavlja kao dobro,
radi se u ime dobra; problem: cijeg?
svi civilizirani osvajaci, nudili su dobro;
neki su u to vjerovali (misionari),
neki lagali (pljackai), zato
da lake osvoji osvajanoga, ili pridobije njegov pristanak
Indijanci, ingis-kan (Temudin), Tatari,... su
zlo korektno nazivali zlom;
nisu lagali, ili su unititi i zlo nisu preimenovali u dobro
Ali Indijanci
u dui su bolji od bijelaca, samo imaju
surova pravila opstanka,
subjekt je kolektiv, nema individue, primitivna zajednica,...
oni primitivni su moralniji, nece vas izdati!
28. 28 14. TO JE DOBRO Ljudi hoce da im bude dobro Hegel, Filozofija prava 212.
Jer svatko udi za onim to je dobro. Aristotel, Etika 185.
Dobro je ono:
to je poeljno, korisno, vrijedno, valjano,...
to uzvisuje covjeka, jer zlo unizuje
to cini ugodu tijelu i/ili dui
to je prirodno: ugoda i bol su poruke prirode
Jer, veli Helvetius: uici + boli = priroda
pa dalje izvodi: Bentham: uici boli = sreca
29. 29 Pojam dobro znaci:
dobro za neto = sredstvo;
dobro je prikladnost necega necemu, prikladnost svrsi, uspjeno vodi cilju:
dobar auto, dobar lijek, dobar put,.. ali i dobro oruje, dobra droga, dobar otrov,...
dobro u funkciji sredstva samo je dobro sredstvo nekoga cilja, a ne dobro (cilj) po sebi.
dobro po sebi = cilj;
najvie dobro: istina, potenje, razboritost, cast, ugled,...
nekada su zloupotebljavano sredstvo
30. 30 14.1. Apstraktno i konkretno dobro Apstraktno - jednaki
dobro je prazan pojam
zahtjev: dobro ciniti, na pr. pomoci drugomu
Konkretno - nejednaki
dobro je ispunjen sadrajem
odredba kako ciniti pomoci: kome, kada, zato, koliko,. odreduje: tradicija, vjera, moral,... kultura, osobnost,
Na pr. i nasilnik i rtva su ranjeni:
jednako
nejednako
kome prvo pomoci; kada i zato prvo nasilniku?)
31. 31 14.2. Pretpostavka dobrote Biti dobar pretpostavlja:
namjeru
da cini (apstraktno) dobro (prazan pojam);
ponekad covjek ispadne dobar, a to ne eli,
znanje
uvjerenje da to to bi konkretno cinio jest dobro
volju
vjeran svom uvjerenju, pa hocu cini to dobro
hrabrost
platiti cijenu hrabrosti,...
Vrline su osobine dobra covjeka
32. 32 14.2. Kolektivna odredba dobra i zla Kolektivna je odredba opceg zakoni, moral, obicaji, ideologije,.. ubijaj, protjeraj, opljackaj,... kvalificira i nareduje: mora
Individualna je odredba pojedinacnog to ciniti, odlucuje, ja hocu,
sukladno opcem (moralu,...) = dobro (kriarski rat, ubijam, pljackam,...- za sebe je loe, za kolektiv je dobro!))
to su obicno anonimni mali ljudi, a veliki inkvizitori;
sude boljima od sebe
protivno opcem (moralu,..) = zlo (za toj prostor, drutvo, kulturu, vrijeme,...) Luka, 6,22: blago vama kad vas izopce...
to su velikani povijesti, obicno skupo platili (vjetica-lijecnica)
zato povijest pamti ne inkvizitore, nego one s lomace
veliki ele, mogu i hoce biti krivi; jer biti kriv pred krivim (stavovima, mislima, ideologijama,...) znaci razvojno biti prav.
33. 33 14.3. Najvie dobro kolektivno zajednicko, opce
nia faza, pojedinac sredstvo opstanka kolektiva,
polis = grad-drava, pravo i sloboda kolektiva
covje se rtvuje ili je rtvovan za zajednicu,
individualno pojedinacno, partikularno
via faza, kolektiv sredstvo razvoja pojedinca,
afirmacija covjeka, njegovih prava i sloboda pojedinca
covjek bira zajednicu, svijet = globalno selo,...
Ukratko:
drava jer osigurava slobodni razvitak pojedinca (Sokrat, Platon,...)
covjek, jer je on subjekt, dakle cilj, a ne sredstvo drave,...
ivot, razvojni kontinuitet ivota (za nj se rtvuje i sloboda i covjek,...).
34. 34 14.5. Vrline
35. 35
36. 36 14.6. Savreni ivot Voden nacelima 4 E
Epistemologija - istina u Raju
Etika - dobro u Raju
Estetika - lijepo u Raju
Ekonomija - korisno na Zemlji
ivot je:
materijalan, pa mora biti
racionalan, jer je materija ogranicena.
37. 37 15. VREDNOVANJE Ljudi su vodeni svojim vrijednostima.
Vrijednosti su:
uvjerenja da je neto dobro, poeljno,...
ono to vai, ono to je vano, to uvaavamo, to valja, zadovoljava ljudsku potrebu,
to su sadraji koji obogacuju covjeka, dakle, za njih se treba zalagati, oni su cilj za sebe, a ne sredstvo,...
Covjeka obogacuje ono to 3O
odrava ivot
olakava ivot
obogacuje ivot
38. 38 15.1. to vrednovati Ljudsko dostojanstvo, cast, potenje,...
vrijedno je ukoliko nema cijenu;
koliko ima cijenu, utoliko je manje vrijedno.
I potenje ima cijenu, samo ga treba poteno platiti.
39. 39 15.2. Kako vrednovati Vecinom (loe) vrednujemo:
stereotipima shematski, tipski, rutinski,...
predrasudama neargumentirani sud,...
diskriminacijama eliminacija, obespravljenje,...
Onaj drugi postaje rtvom moga loeg vrednovanja:
on je ubojica, pa ga moram ubiti, jer ce on mene.
Kako vrednovati:
holisticki cjelovito, kompleksno,
kontekstualno misaona cjelina, uzrocno-posljedicno, u vremenu, prostoru i kulturi,...
situacijsko osobnoj situaciji,... jer ne vide jednako:
tko voli i tko mrzi,
tko je sahranio i tko nije,
tko je zdrav i tko je bolestan,
tko ima ruku i tko nema,
tko ima posao i tko nema,
tko ima obrazovanje i tko nema,...
40. 40 15.3. Princip vrednovanja ono manje se pretvara u sredstvo (slubu) vecega
najvie dobro: drava ? covjek ? ivot
Moralna je dunost ciniti dobro:
dunost je apstraktan, prazan pojam, kao i dobro,
savjest ispunjava dunost sadrajem:
mladic ubija sebe i druge to shvaca kao svoju moralnu dunost,
poginuti za jedno dijete i ostale ostaviti da umru?
odati ili lagati ubojici gdje se rtva skriva?
41. 41 15.4. Proces vrednovanja Koji cin je zlocin, ovisi o tomu kako vrednujemo.
Ne moemo govoriti o zlocinu, bez vrednovanja, vrijednosnog sustava.
Ljudi vrednuju neto dobrim ili zlim, dobrim-cinom ili zlo-cinom.
upoznaje razumijeva
vrednuje
valorizira
42. 42 15.5. Problem vrednovanja razumijevanje individualni moment: obrazovanje, temperament, status,...
vrednovanje kolektivni moment:
moral, religija, obicaji,...
Zlocinac i rtva mogu imati:
isto razumijevanje,
razlicito razumijevanje,
Zlocinac i rtva mogu imati:
isti vrijednosni sustav
razliciti vrijednosni sustav
43. 43 15.6. Razumijevanje - vrednovanje Situacije:
nejednako razumiju i nejednako vrednuju
civilizacijski problem, najudaljeniji, nerjeiv (Aboridin i Austrijanac) mobitel,
jednako razumiju, nejednako vrednuju
kulturoloki problem, teko rjeiv (germanizirani Hrvat, amerikanizirani Kinez,...) marama na glavi,...
nejednako razumiju, (pod)jednako vrednuju
komunikoloki problem, rjeiv dijalogom,.. (akademik i obucar)
jednako razumiju i (pod)jednako vrednuju
najlake rjeiv, najblii (dva austrijska kuhara,...)
Nas zanima 3 i 4 isti civilizacijski krug
44. 44 15.7. Komunikacija Komunikoloki problem:
isto pricaju razlicitim rijecima, pa misle da se ne slau
razlicito pricaju istim rijecima, pa misle da se slau
Postavke nerazumijevanja:
svako govori ono to zna, ali i razumijeva kako zna, zato
svako govori ono to zna, ali svak ne zna to govori onom drugom, jer ga taj drugacije shvaca,... dijete, nestrucnjak,...
Razumijeva se komunikacijom:
verbalnom, a
znacenje rijeci nije isto
naglasak, je vrlo bitan
gestikularnom, mimika, pogled (jesi li vidio kako me je pogledao; pogled ga odao,... neciji je mracan, iako je dobronamjeran)
Razlicito razumijevanje je VIRUS u kompjutoru:
jedno poaljem, a drugo primi.
45. 45 Unutar iste kulture, istu situaciju:
kao clanovi kolektiva (pod)jednako vrednuju,
sukladno moralu, religiji, obicajima,...
kao pojedinci razlicito razumiju, doivljavaju, promiljaju,.. jer:
imaju i svoj vlastiti sustav vrijednosti = veca ili manja modifikacija kolektivnog sustava vrijednosti,
imaju razlicito duhovno i materijalno stanje, obrazovanje, svjetonazor, ivotni put, materijalno stanje, emotivni naboj, urodeni temperament, karakteroloke osobine i dr.
oni imaju razlicitu svijest, ista im se realanost, u mozgu razlicito odrava, oslikava, ,...
46. 46 15.8. Nacin vrednovanja
47. 47 15.9. Problem vrednovanja
48. 48 15.10. Prevladavanje razlika
49. 49 16. KRIVNJA Krivnja je:
odgovornost za zlocin, opstrukcija pravde,...
kvalifikacija aktera, uzrocnika,... zla,
adresiranje odgovornosti,
Krivac je svatko tko je neto skrivio, prouzrocio:
cinjenjem ili necinjenjem, odnosno
radnjom ili propustom prouzrocio neku negativnu posljedicu sebi i/ili drugomu.
50. 50 16.1. Pretpostavke krivnje Krivac, ako je:
svjestan posljedica svojih postupaka
Oprosti im, jer ne znaju to cine.
nisu svjesni da ubijaju sina Bojega, pa nisu krivi,
ako nisu ni krivi; cemu oprost nedunom?
upravlja svojim postupcima
uracunljiv,...
slobodan
sloboda kota, preuzeti odgovornost za slobodu, platiti cijenu
tko nije slobodan, nije ni kriv (prinudno mobiliziran)
svako stvaranje novoga jest krivnja prema starom
neduno je samo nedjelovanje,
nesloboda je totalna izvanjska determinacija = odsustvo zasluge (za dobro) ili krivnje ( za zlo),
51. 51 16.2. Kategorizacija krivnje
52. 52 16.3. Oblici krivnje
53. 53 16.4. Nositelji krivnje rtva: (Mendelson)
nevina 100%
bez utjecaja na svoj status rtve, neko dijete,..
suucesnik 50%
rtva ubojstva u pekoracenju nune obrane,
izazivac 100%
rtva ubojstva nunoj obrani; imate previe, a nedate vodu ednom, pa vas pokrade,...
54. 54 16.5. Pravo na krivnju Covjek ima ljudsko:
pravo na krivnju
odgovorno stajati iza svojega djela
sam kriv: otac nasuprot stradalog sina
drugi kriv: G. Bruno nasuprot inkviziciji,
pravo na kaznu
pravo na iskupljenje,
da bi o(p)stao covjekom
sacuvao dostojanstvo
u protivnom, ostaje dunik, bez dostojanstva i postaje rtva!
Trpitelj moe oprostiti drugomu, ali izvritelj ne moe oprostiti sebi.
55. 55 16.6. Utvrdivanje krivnje zakonu - po vanjskom sudu:
casnom sudu: ne osjecam se krivim;
elimo umanjiti, drugima moe lagati
moralu - po unutranjem sudu:
grinja savjesti je osjecaj osobne nedostojnosti, osjecaj krivnje, svjedoci protiv sebe; krivnja Ja pred Nad-Ja, ega pred superegom;
krivnja je u meni i svjedoci protiv mene, bez umanjenja,
ne elimo umanjiti, osjecaj potrebe za kaznom, moralna sankcija, moralni mazohizam, sebi ne moe lagati,
Savjest je volja dobroga,... Hegel, Enciklopedija 511.
nemoj mi umanjivati krivnju, jer ja se elim prijatelju oduiti, iskupiti,... popraviti tetu,...
vrijeda me, omalovaava me, ponizuje me,... ako mi ne omoguci rehabilitaciju i ocuvanje integriteta. (Tomi... nisam omogucio iskupljenje.)
56. 56 17. RE-AKCIJA Vrednovanje opredjeljuje re-akciju subjekta:
pozitivno prema pozitivnom,
negativno prema negativnom.
Kako reagiramo na vrednovano zlo, dobro:
obracunat se,
utuiti,
raspraviti,
uvjeriti,..,
oprostiti,..
sebi tee skrivio sam sinovu tragediju,
drugom lake zapalio mi kucu.
57. 57 17.1. Pretpostavke oprosta Oprostiti 5P
priznanje
pokajanje
pratanje
cega, zato, komu,... kada nema priznanja (krivca), niti pokajnika,
prihvacanje
prijateljevanje
Oprost je vie emocionalni nego racionalni moment:
ratio kae hocu
emotio kae ne mogu
Matej 7,2: Mjerom kojom mjerite, merit ce vam se.
58. 58 Zato oprosta:
verbalnog imamo vie,
emocionalnog imamo manje, a
za emocije nismo krivi: hocu, ali (jo) ne mogu!
Ako jo ne moe oprostiti podijeli, nemoj potiskivati.
Dijeliti je dobro, jer dijeljenjem:
sreca raste
tuga smanjuje
Kau da:
Bog oprata uvijek
Covjek ponekad (oprostim to je zapalio umu)
Priroda nikad
59. 59 17.2. Oprata duhom snaniji
60. 60 17.3. Oprost: kolektiv-pojedinac Covjek covjeku oprata,
Covjek kulturi oprata,
Kultura covjeku ne oprata, trai bespogovorno potivanje svojih normi,... i nema pomilovanja (sud-drava)
Kultura kulturi rat, rivalstvo, koegzistencija kroz
interkulturalizam-multikulturalizam:
asimilacija; Francuska ne priznaje etnicke skupine,
tolerancija; doputam ti; dakle, ti si ispod mene, jer ja odlucujem, ja ti toleriram,
kooperacija; ravnopravna suradnja, uzajamno obogacenje kultura,
integracija; stapanje, helenizacija kultura, gubitak razlicitosti, osiromaenje,
afirmacija; uzdizanje, forsiranje,... manjinske kulture,
segregacija; prenaglaavanje razlike, odvajanje,...
61. 61 17.3. Oprost zakljucno Oprost je odnos rtve prema krivcu, oslobada se odgovornosti,
Pravda je odnos zajednice prema krivcu, kanjava,
Kaznom se cini krivcu ono to je on cinio rtvi:
time se kod krivca uspostavlja jednakost - ucinjenog zla i trpljene kazne, ta jednakost je pravda,
krivac je iskupljen, rehabilitiran; oteceni je namiren, satisfakcija,...
Ako netko plati sudsku kaznu, pred dravom je zakonski cist
Ako se pritom ne pokaje, ostaje pred ljudima moralno kriv
Ako kaznu teko prihvacamo, zasluili smo kaznu.
Ako kaznu s olakanjem prihvacamo, zasluili smo oprost.
62. 62
Hvala na vaoj rtvi!
Grijenik