180 likes | 274 Views
Nemzetközi kapcsolatok és intézmények. szilagyi.judit@kkfk.bgf.hu. A nemzetközi kapcsolatok alapfogalmai. Világrend Világgazdaság Világpolitika. A világgazdaság. A világgazdaság elemei, szereplői: Nemzetgazdaságok Nemzetközi munkamegosztás
E N D
Nemzetközi kapcsolatok és intézmények szilagyi.judit@kkfk.bgf.hu
A nemzetközi kapcsolatok alapfogalmai • Világrend • Világgazdaság • Világpolitika
A világgazdaság A világgazdaság elemei, szereplői: • Nemzetgazdaságok • Nemzetközi munkamegosztás • Világpiac: - magánszemélyek, vállalatok - ügyletek - szabályok, szabványok - infrastruktúra - nemzetközi intézmények
A világpolitika • Világpolitika: a nemzetközi hatalmi viszonyok összessége. • Hatalmi viszony: a döntésekben megjelenő politikai, gazdasági, vagy szellemi potenciál. Alapja: • erőszak vagy annak lehetősége (pl. erőszakeszközök, fegyverek birtoklása) • gazdaság, javak, pénz feletti hatalom • presztízs (tekintély, befolyás)
A világpolitika • A világpolitika központjai: a hatalmi központ(ok) - pl. parlament és kormány, vagy diktátor és környezete és/vagy egy párt • Belső és nki hatalmi viszony: nem transzformálható és nem analóg • Oka: nki szinten nincs egyetlen globális hatalmi központ → Világpolitika az erőviszonyok függvénye
Konfliktusok • → A történelem háborúk és konfliktusok története Konfliktusmérséklő eszközök: • nemzetközi jog • nemzetközi intézményrendszer és szervezetek (kb. 6000 db) • nemzetközi közvélemény
A világrend elemei közötti kölcsönhatás • Világgazdaság és világpolitika között kölcsönhatás • Világrend = világgazdaság + világpolitika + ökológiai rendszer+ társadalmi struktúrák+ eszmék, kultúrák (Huntington)
A világrend elemei közötti kölcsönhatás A világgazdaság a világpolitika • Szenvedő alanya (pl. embargó) • Forrása (agrártúltermelés, ker-i háború)
A világrend fajtái • Felfedezések, ipari forr.-tól: unipoláris • 1920-1940: „multipoláris” • 1945-1991: bipoláris, II. vh. utáni „jaltai világrend” • Napjainkban: katonailag unipoláris, gazdaságilag több pólusú
A nemzetközi élet szereplői 1. Nemzetállamok 2. Szervezetek • nemzetközi intézmények – IGO (Intergovernmental Organization – kormányközi) – NGO (Non-governmental Organization) – nem kormányközi • TNC – transznacionális vállalatok (MNC: legalább három országra kiterjedő tőketulajdon és működési kör, a TNC ennél kevesebb) • Vállalatok (Import-export tevékenység, akár szolgáltatások terén) • Civil szervezetek 3. Egyének
Definíciók • Nemzetközi kapcsolatok: minden interakció • Külpolitika: államok között • Nemzetközi kapcsolatok, mint tudományág:politikatud, történelemtud. rokona
Nemzetközi politikaelméleti iskolák • realista: az államok a meghatározóak • strukturalista: intézmények (pókháló-elmélet) • reformisták: intézményeket fontosak, de megreformálva
A világrend jellemzői • Rend és káosz, konfrontáció, kooperáció • Meghatározó: nki hatalmi viszonyok • Ez függ: 1. Szereplők egymáshoz viszonyított potenciáljától2. Célkitűzéseiktől (biztonság, jólét, presztízs) • Állam a legfontosabb szereplő
Definíció • Szuverén állam: „intézmények összessége, amelyek egy földrajzilag meghatározott területen törvényhozói és végrehajtói hatalommal bírnak.” (G. R. Berridge)
Erő nagysága szerint: 1. Nagyhatalmak: (5 db, ENSZ BT állandó tagok) • elismert látens vagy manifeszt katonai erejük van, vereségeiket gyorsan kiheverik • elismerik a nukleáris fegyverek tulajdonlását (főleg egymás között) • speciális jogaik (nagyobb szavazóerő, vétójog, stb.) és kötelességeik (pl. 1991. Irak) vannak: ugyanakkor ez nem indokolhat nagyhatalmi önkényt
Erő nagysága szerint: 2. Szuperhatalmak: a bipoláris rendszer hozta létre őket. Az előbbiek mellett a dominancia-képességgel is rendelkeztek (-nek), ennek alapja: • az atomfegyverek (kellő mennyiségben) • makroökonómiai mutatók, jelentős pénzügyi többlet (FDI – foreign direct investment – útján lehetősége nyílik a befolyásolásra) 3. Középhatalmak: regionális befolyással rendelkeznek
Erő nagysága szerint: 4. Kisállamok: nem definiált földrajzi, népességet alapul vevő és közgazdasági megközelítés is lehetséges. • 2 magatartásformát mutathatnak: • katonai tömbhöz tartoznak • nem tartoznak katonai tömbhöz: • semleges államok (neutral): valami miatt elismerik a semlegességét • el nem kötelezett országok (non-allied): az ún. 77-ek, Nehru, Nasser, Tito alapítása.
Erő nagysága szerint: Sokszor a kisállamok „HÍD-szerepre” is vállalkoznak, azaz gazdasági/politikai összekötő/áthidaló szerepre. Ennek feltétele: • történelmi és földrajzi adottság • megfelelő átjárhatóság: infrastruktúra (út, vasút, légi közlekedés, távközlés) 5. Mikroállamok: 1 M népesség alatt