120 likes | 373 Views
Fukusimai atomerőmű-baleset. Pataki Boglárka Petra Tankör: MF13F1. A Fukusimai atomerőmű vége?. Az atomerőműben 2011. március 11-én, helyi idő szerint 14 óra 46 (közép-európai idő szerint 6 óra 46) perckor bekövetkezett tóhokui földrengés És az azt követő szökőár romboló hatásai
E N D
Fukusimaiatomerőmű-baleset Pataki Boglárka Petra Tankör: MF13F1
A Fukusimai atomerőmű vége? • Az atomerőműben 2011. március 11-én, helyi idő szerint 14 óra 46 (közép-európai idő szerint 6 óra 46) perckor bekövetkezett tóhokui földrengés • És az azt követő szökőár romboló hatásai • Súlyos nukleáris üzemzavarok • és -balesetek sorozatát indították el.
Tóhokui földrengés A Richter- skála szerinti 9,0-s erősségű2011-es tóhokui földrengés és szökőár Japán keleti partvidékén, Tóhoku régió csendes-óceáni partjainál történt földrengés arégióbeli Szendai várostól nem messze következett be. A japán meteorológiai intézet szerint ez volt a Japánban valaha bekövetkezett legnagyobb földrengés.
Tóhokui földrengést követő szökőár A szökőár vagy cunami(szó szerinti jelentése: „cu”: kikötő, „nami”: hullám, vagyis kikötői hullám) japán eredetű kifejezés, magyarulóriáshullámnak is hívják. Néha helytelenül: árhullámnak nevezik. Az egyik legpusztítóbb természeti katasztrófa, ám igen ritkán fordul elő, és még ritkábban szed áldozatokat, bár ha magas szökőár éri el a partokat, hatalmas pusztításra képes. A 2001-es indiai-óceáni szökőár és a 2011-es tóhokui földrengés és szökőár egészen kivételes események.
A katasztrófa következtében… • …több mint tizenkétezren meghaltak, sok a sebesült és több mint tizenötezer ember eltűnt. • Japán fővárosában,Tokióban egy nagyobb tűz keletkezett, füst gomolygott az egyik épületből. • A városban és környékén 4 millió háztartásban nincs áram. • A szökőár autókat, hajókat és raktárépületeket sodort el. • Fukusimában összedőlt egy épület.
Az anyagi kár is igen hatalmas, utak és vasutak mentek tönkre, több helyen tűz ütött ki és gátak is átszakadtak. • Észak-Japánban mintegy 4,4 millió háztartás maradt áram, és 1,4 millió víz nélkül. • Több generátor leállt, és legalább két atomerőmű komolyabban károsodott,amely a környező vidékek kitelepítéséhez vezetett.
A rengés gazdasági következményei • A tokiói tőzsdén estek a részvényárak a rengést követően. • A katasztrófa sújtotta Tóhoku régió Japán GDP-jének 8%-át adja, • a gyárbezárások, energiaszolgáltatás akadozása hónapokig hatással lehet a japán GDP-re.
Epicentrum, hipocentrum és utórengések • A rengés epicentruma a japán partoktól 125 kilométerre, • a hipocentruma 24 kilométeres mélységben volt. • A földrengés után folyamatosan utórengések következtek be. • Az utórengés-aktivitásra jellemző, hogy a főrengést követő másfél nap során kilenc M>=7 méretű eseményt figyeltünk meg, a M>=6 méretűek még május közepén sem voltak ritkák.