310 likes | 454 Views
Erhvervsøkonomi / Managerial Economics. Renteformler Kjeld Tyllesen PEØ, CBS. Atomvidenskab er svært – men dog intet at regne imod rentesregning! Meget frit efter Albert Einstein. Det er ikke svært!. I konventionelle lærebøger er der 4 formler. Jeg vil gennemgå 5 renteformler.
E N D
Erhvervsøkonomi / ManagerialEconomics Renteformler Kjeld Tyllesen PEØ, CBS Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Atomvidenskab er svært – men dog intet at regne imod rentesregning! Meget frit efter Albert Einstein Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Det er ikke svært! I konventionelle lærebøger er der 4 formler Jeg vil gennemgå 5 renteformler (+ ”tilsvarende” Excel-formler, på dansk og engelsk) Men de 5 formler er alle sammensat af kun 2 forskellige grund-formler Det betyder, at hvis vi bare kan 2 formler – og så kan kombinere dem lidt – så har vi dem alle sammen!! Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Vores variabel er TID Tid Start = dags dato (= d.d.) = tidspunkt 0 ”r” er prisen på penge i én periode Hvis vi investerer 1 kr. Så er ”r” den indbetaling (afkast), som gør, at du er indifferent mellem at have 1 kr. i dag og (1 + r) kr. ved udgangen af periode 1 Hvis man låner 1 kr. Så er ”r” den udbetaling (rente), som gør, at du er indifferent mellem at låne (= have til disposition) 1 kr. i dag og (1 + r) ved udgangen af periode 1 Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
I begge tilfælde kaldes ”r” for kalkulationsrenten, og denne er behandlet i en særskilt film I det efterfølgende tager vi udgangspunkt i kalkulationsrenten ved en investering – men det kunne lige så godt være ved et finansieringsprojekt Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
(1 + r)N 1. formel: Hvis vi investerer 1 kr. ved periodens start, hvor stort et beløb har vi så ”på kontoen” ved udgangen af periode N? Vi hæver eller indsætter ikke beløb – ej heller de tilskrevne renter - i forløbet 1 kr. (1 + r)1 * (1 + r) kr. (1+r)N-1 * (1+r) kr. (1 + r) kr. Tid 1 0 2 N-1 N Start = (1 + r)1 kr. = (1 + r)2 kr. (1+r)N-1 = (1 + r)N kr. Så (1 + r)N kr. er det beløb, som står på bankkontoen ved udgangen af periode N, når man ved starten af periode 1 investerer 1 kr. til r % pr. periode Der er altså tale om én investering på 1 kr. primo periode 1 – og så ikke mere! Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Et eksempel, 100 kr. investeres i periode 0: R stiger nu til 7% per periode R stiger nu til 10% per periode Værdien ult. Periode N af det beløb, der investeres på tidspunkt 0 (= primo periode 1) stiger altså eksponentielt - ikke lineært - i slutværdi, når r stiger, og også når N stiger. Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
(1 + r)-N 2. formel: Hvad skal vi investere ved starten af periode 1, hvis vi ved udgangen af periode N ønsker at have 1 kr.? Vi hæver eller indsætter ikke beløb i forløbet * (1 + r) kr. ? *(1 + r) kr. ? * (1 + r)1 ? kr. ? * (1+r)N-1 * (1+r) kr. Tid 1 0 2 N Start ? * (1+r)N-1 = ? * (1 + r)1 kr. = ? * (1 + r)2 kr. = ? * (1 + r)N kr. Så vi har, at • => ? = 1 • (1 + r)N = (1 + r)-N ? * (1 + r)N kr. = 1 kr. Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Så (1 + r)-N kr. er det beløb, som man skal investere ved starten af periode 1 (= tidspunkt 0) til r % pr. periode, når man ved slutningen af periode N ønsker at have 1 kr. ”på kontoen” Der er altså tale om én investering på (1 + r)-N kr. primo periode 1 – og så ikke mere! Så ’2’ er altså lig med ’1’, der er ”vendt på hovedet” Så ’2’ = ’1’-1 Så der er altså reelt kun tale om én - og samme - formel! Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Et eksempel, vi vil ha’ 100 kr. ult. periode N: Jo længere investerings-periode (N), jo mindre skal der investeres dags dato (= tidspunkt 0) for at have 100 kr. ult. Periode N. Ikke lineært Jo højere rente, jo mindre skal der investeres dags dato (= tidspunkt 0) for at have 100 kr. ult. Periode N. Ikke lineært Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
(1 + r)N – 1 r 3. formel: Nu skiftes der betalingsmønster til at investere det samme beløb med regelmæssige mellemrum – og det kaldes en annuitet! Som standard forudsætning er annuiteter ”efterbetalte”, hvilket vil sige, at de betales ultimo hver periode – og ikke primo Det kan vi selvfølgelig også ”justere for” – altså regne ud – så vi udregner for forudbetalte annuiteter (betales alle primo) - men det gør vi ikke lige her Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Hvis vi investerer 1 kr. ved slutningen af HVER periode, hvor meget har vi så ”stående på kontoen” ved udgangen af periode N? Vi hæver ikke renterne i forløbet N-1 N 1 2 4 0 3 Tid Start 1 kr. (1+r)N-1 kr. (1+r)N-2 kr. 1 kr. (1+r)N-3 kr. 1 kr. 1 kr. (1+r)N-4 kr. 1 kr. (1+r)1 kr. 1 kr. ∑ = (1 + r)N – 1 r Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Så (1 + r)N – 1 kr. er det beløb, som står på bankkontoen ved r udgangen af periode N, når man ved slutningen af hver periode investerer 1 kr. til r % pr. periode Dette er ”den anden grundformel”; altså ’nr. 2’ Dette kaldes også ”Annuitets-forrentningsfaktoren”. Denne formel viser, hvad du har stående ult. Periode N, når du skal på pension, hvis du ult. i hver af de N perioder har indsat 1 kr. på en konto til en fast forrentning på r % Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Et eksempel, 100 kr. investeres ult. hver periode, til en fast rente: Jo højere rente, jo større beløb ultimo periode N Eksponentielt Jo længere periode, jo større beløb ultimo periode N Eksponentielt Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
(1 + r)N – 1 = 1 – (1 + r)-N. • r * (1 + r)N r 4. formel 2 forskellige udtryk for det samme For hvad er alle de penge, som vi har stående på pensionstidspunktet ult. periode N - (1 + r)N – 1 - reelt værd i dag? r Formel 3 er ” Annuitets-forrentningsfaktoren” og giver os værdien ult. periode N af en indbetaling på 1 kr. ult. hver periode Og Formel 2 - (1 + r)-N - giver os værdien i dag af 1 kr., som står på kontoen ult. periode N Så nu kombinerer vi Formel 2 og 3 Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Så Formel 4 = Formel 3 * Formel 2, altså ’4’ = ’3’ * ’2’ = Værdien d.d. af en indbetaling på 1 kr. ultimo i hver af N perioder, altså en annuitet Så når vi nu indbetaler 1 kr. ult. hver periode, har vi ult. periode N • (1 + r)N – 1 kr. • r • Og dette beløb vil være (1 + r)N – 1 * (1 + r)-N kr. værd i dag, • r • primo periode 1 • Så(1 + r)N – 1 * (1 + r)-N kr. = (1 + r)N – 1 • r r * (1 + r)N Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Hvis vi ønsker at forkorte dette udtryk med faktoren (1 + r)N får man, at • (1 + r)N – 1 * (1 + r)-N kr. = (1 + r)N – 1 = 1 – (1 + r)-N. • r r * (1 + r)N r • Så 1 – (1 + r)-N angiver også værdien dags dato af en • r • indbetaling på 1 kr. ultimo i hver af N perioder Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Dette kan også kaldes for ”Annuitets-diskonteringsfaktoren” Denne formel er også relevant at anvende, når man vurderer Realkreditlån Hvis jeg lover at betale banken - eller realkreditinstituttet - 1 kr. ult. hver af N perioder, så har dette løfte – afgivet i form af underskrift på et lånedokument – en økonomisk værdi her og nu – primo periode 1 • Og denne værdi d.d. er på 1 – (1 + r)-N, så det beløb kan du få • r • udbetalt, når du underskriver lånedokumenterne! PS: I forhold til virkeligheden mangler der dog nogle gebyrer etc. Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Formel 4 er derfor opbygget således, i 2 trin: 1. Hvis vi indbetaler 1 kr. ved slutningen af HVER periode, hvilket beløb har vi så ved udgangen af periode N? Vi hæver ikke renterne i forløbet N-1 N 1 2 4 0 3 Tid Start 1 kr. (1+r)N-1 kr. (1+r)N-2 kr. 1 kr. (1+r)N-3 kr. 1 kr. 1 kr. (1+r)N-4 kr. 1 kr. (1+r)1 kr. 2. Og dette beløb føres så tilbage til tidspunkt 0 1 kr. * (1 + r)-N ∑ = (1 + r)N – 1 r • => (1 + r)N – 1 * (1 + r)-N kr. = (1 + r)N – 1 = 1 – (1 + r)-N. • r r * (1 + r)N r Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS 19
Et eksempel, 100 kr. indbetales ult. hver/periode: Jo højere rente, jo lavere nutidsværdi, altså K0. Ikke lineært Jo længere periode, jo større beløb ultimo perioden. Ikke lineært – og værdierne nærmer sig hinanden Så ved 10% er stigningen i nutidsværdi meget lille, selv om der betales i 10 år mere, 20 => 30 år! Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
r * (1 + r)N = r . • (1 + r)N – 1 1 – (1 + r)-N 5. formel 2 forskellige udtryk for det samme I formel 4 fandt vi værdien d.d. af en indbetaling på 1 kr., som blev foretaget ult. hver periode Men ligesom vi foran ”vendte” ’1’ om og fik ’2’, vender vi ’4’ om og stiller nu spørgsmålet: Hvis vi i hver af N perioder ønsker at foretage en indbetaling ult. perioden hvilket beløb skal denne ydelse så være på, hvis vi ønsker, at værdien heraf skal være på 1 kr. primo periode 0 (= dags dato) – og alle indbetalte beløb skal være lige store (altså en annuitet)? Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Eller: Hvilken annuitet ult. N perioder giver en nu-værdi (= K0) på 1 kr.? • (1 + r)N – 1 = 1 – (1 + r)-N = K0 af en annuitet på 1 kr., jf. # 4 => • r * (1 + r)N r = K0 af en annuitet på ? kr. • = 1 => • (1 + r)N – 1 * ? = 1 – (1 + r)-N * ? • r * (1 + r)N r Og K0 af ? skal være lig med 1 kr. • ? = r * (1 + r)N = r. • (1 + r)N – 11 – (1 + r)-N Og hvad bliver ? så ? • r. • 1 – (1 + r)-N • r. • 1 – (1 + r)-N • r. • 1 – (1 + r)-N • r. • 1 – (1 + r)-N K0 = 1 kr. 0 1 2 N N-1 Tid Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
r * (1 + r)N = r= • (1 + r)N – 11 – (1 + r)-N Den annuitetsydelse, der betales ult. i hver af N perioder og giver en K0-værdi på 1 kr. Som det ses, er ’4’-1 = ’5’ Ved at vende ’4’ (= K0) på hovedet, får man altså ’5’ (= annuitetsydelsen) Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Et eksempel, 100 kr. i Ko-værdi: Jo højere rente, jo højere annuitets-ydelse for at opnå en K0-værdi på 100 kr. Ikke lineært Ikke lineært Jo længere periode, jo mindre annuitetsydelse ultimo hver periode. Men nedsættelsen af ydelsen fra 20 => 30 år er slet ikke så stor som ved 10 => 20 år! Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Så lad os lige repetere de 5 formler – som altså i virkeligheden kun er 2 forskellige, som i tillæg kombineres på forskellig vis Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
(1 + r)N 1. - er det beløb, som står på bankkontoen ved udgangen af periode N, når man ved starten af periode 1 investerer et éngangs-beløb på 1 kr. til r % pr. periode 1 ? 1 2 4 0 3 N-1 N Tid Start (1 + r)-N = ’1’-1 2. - er det éngangs-beløb, som man skal investere ved starten af periode 1 til r % pr. periode, når man ved slutningen af periode N ønsker at have 1 kr. ? 1 1 2 4 0 3 N-1 N Tid Start Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
(1 + r)N – 1 r 3. - er det beløb, som står på bankkontoen ved udgangen af periode N, når man ved slutningen af hver periode investerer 1 kr. til r % pr. periode 1 1 1 1 1 1 ? 1 2 4 0 3 N-1 N Tid Start Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
(1 + r)N – 1 = 1 – (1 + r)-N. • r * (1 + r)N r 4. = ’3’ * ’2’ - er værdien d.d. af en indbetaling på 1 kr. ultimo i hver af N perioder, altså en annuitet ? 1 1 1 1 1 1 1 2 4 0 3 N-1 N Tid Start Eller =NV(rente; nper; ydelse; fv; type) Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
r * (1 + r)N = r . • (1 + r)N – 1 1 – (1 + r)-N 5. = ’4’-1 - er den annuitetsydelse, der betales ult. N perioder og giver en K0-værdi på 1 kr. ? 1 ? ? ? ? ? 1 2 4 0 3 N-1 N Tid Start Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
I tillæg: Excel-formler til brug i Investering og Finansiering Hvis man vil finde:Brug: Nutidsværdi: =NV(rente; nper; ydelse) Engelsk: =PV() Ydelse: =YDELSE(rente; nper; nv) Engelsk: =PMT() Rente: =RENTE(nper; -ydelse; nv) Engelsk: =RATE() For annuiteter Antal terminer: =NPER(rente; -ydelse; nv) Engelsk: =NPER() Slutværdi: =FV(rente; nper; ydelse) Engelsk: =FV() Effektiv forrentning: =IA(betalinger0-N) Engelsk: =IRR() Kapitalværdi0: =NUTIDSVÆRDI(rente; betalinger1-N) + Betaling0 Engelsk: =NPV() Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS
Så nu mangler jeg blot at sige ”Tak for nu!” Kjeld Tyllesen, PEØ, CBS