110 likes | 172 Views
Reaksjoner på og tilpasninger til resultatbasert finansiering av universiteter og høyskoler. Dr. Nicoline Frølich Innlegg på NESHs frokostmøte, Oslo, 14. november 2006. Datagrunnlaget. Interessentundersøkelse: UHR, Forskerforbundet, rektorer og direktører høsten 2005 – 17 av 36 læresteder
E N D
Reaksjoner på og tilpasninger til resultatbasert finansiering av universiteter og høyskoler Dr. Nicoline Frølich Innlegg på NESHs frokostmøte, Oslo, 14. november 2006
Datagrunnlaget • Interessentundersøkelse: UHR, Forskerforbundet, rektorer og direktører høsten 2005 – 17 av 36 læresteder • Publiseringer – estimater basert på internasjonal database (ISI)
Finansieringsmodellen - innholdet • Tre hovedkomponenter: • Utdanningskomponent 25 % • Studiepoeng • Ferdige kandidater • Utvekslingsstudenter • Forskningskomponent 15 % • EU-midler • NFR-finansiering • Vitenskapelige publikasjoner • Basisbevilgning 60 %
Lokale fordelingsmodeller • Variasjoner • Spesielt når det gjelder forskningskomponenten
Intenderte virkninger slik aktørene opplever det • Middel til å forbedre kvaliteten i studieprogrammene og på forskningen • Sterkt insentiv for utvikling og endring som fremmer produksjon av studiepoeng og publikasjoner • Belønning for publikasjoner øker fokuset på forskningskvalitet og originalitet • Kvaliteten i forskningen, effektiviteten og relevansen vil forbedres ettersom forskningen blir mer fokusert på resultater • Bidrar til å konsentrere aktiviteten på store forskningsprogrammer og internasjonale kontakter • Belønning for studiepoeng fremmer både rekruttering av studenter og tiltak for å ta ”bedre vare på” dem
Ikke-intenderte virkninger slik aktørene ser dem • Kvaliteten i utdanningsprogrammene kan komme under press • Fremmer fokus på populære og ikke så kostnadskrevende kurs • Kan gjøre det vanskeligere for læresteder og kurs med færre studenter å opprettholde en tilstrekkelige økonomi • Ikke en nødvendig sammenheng mellom antallet vitenskapelige publikasjoner og økning i kvalitet • Mulighetene for å øke budsjettene kan påvirke prioriteringen av forskningsaktiviteter • Kan bli mer forlokkende å gjennomføre ”mainstream” forskning, enn mer pionerorientert, kritisk og kreativ forskning
Virkninger på lærestedenes strategi • Styrker normen om å produsere kvalitetsforskning • Strategier for å øke utdanningskvaliteten vil utvilsomt iverksettes • Kan komme til å opptre mer som markedsaktører • Utdanningsprogram med god rekruttering kan bli prioritert • Mindre populære utdanningsprogram og små fag kan bli mer sårbare • Kan begrense den akademiske bredden ved lærestedene
Har telling av publikasjoner uheldige konsekvenser? • Ikke grunnlag for å si det – enda • Vel, • antall/forskningskvalitet problematiseres • utvikling i retning av ”mainstream” forskning? • Markedsorientering - begrensning i den akademiske bredden? • Men, også - et middel til å forbedre kvaliteten og et insentiv for utvikling og endring • Finnes det ideelle finansieringssystemet?
Referanser • Frølich, Nicoline. 2005. Implementation of New Public Management in Norwegian Universities. European Journal of Education 40 (2):223 - 234. • Frølich, Nicoline. 2006. Offentlig politikk for høyere utdanning: Endringer i finansiering - endringer i faglige prioriteringer? In Kvalitetsreformen møter virkeligheten. Delrapport 1., redigert av S. Michelsen and P. O. Aamodt. Oslo: Norges forskningsråd Rokkansenteret NIFU STEP. • Frølich, Nicoline. kommer. Funding systems and their effects on higher education systems. National study Norway. I Funding systems and their effects on higher education systems, redigert av F. Strehl, S. Reisinger and M. Kalatschan: IMHE OECD report. • Frølich, Nicoline, and Antje Klitkou. 2006. Resultatbasert forskningsfinansiering. Evaluering av Kvalitetsreformen. Delrapport 4. Oslo: Norges forskningsråd Rokkansenteret NIFU STEP.