210 likes | 667 Views
Kvantitatiiviset menetelm?t Tero Mamia. Tutkimusaineiston hankinta. Tutkimuskysymykset m??r??v?ss? asemassa mietitt?ess? tutkimusasetelmaa ja tutkimusaineistoa.Laadullinen vai kvantitatiivinen?Poikkileikkaus, aikasarja vai paneeli?Valmiin aineiston sekundaarianalyysi vai itse ke
E N D
1. Yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan yleisopinnotKvantitatiiviset tutkimusmenetelmät 4.2.2005
2. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Tutkimusaineiston hankinta Tutkimuskysymykset määräävässä asemassa mietittäessä tutkimusasetelmaa ja tutkimusaineistoa.
Laadullinen vai kvantitatiivinen?
Poikkileikkaus, aikasarja vai paneeli?
Valmiin aineiston sekundaarianalyysi vai itse kerätty aineisto
Tutkimuksen kohde (havaintoyksikkö)? yksi vai useita?
Riittääkö yksi aineisto vai käytetäänkö useita eri typpisiä aineistoja?
Aineiston hankinnan kustannukset vs. käytössä olevat resurssit
3. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Valmiita aineistoja tilastot (mm. Tilastokeskus, EU, YK, OECD)
henkilökohtaiset dokumentit
organisaatioiden dokumentit
kulttuurituotteet
rekisteriaineistot: http://www.ktl.fi/portal/suomi/yhteistyoprojektit/retki/
aikaisempien tutkimusten aineistot:
Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto http://www.fsd.uta.fi/
4. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Itse kerättäviä aineistoja havainnointi: osallistuva havainnointi kenttätyössä
”ulkopuolinen” havainnointi: esim. vuorovaikutuksen kokeellinen tutkimus
kysely- tai haastattelututkimus (survey)
lomakekysely vai haastattelu?
strukturoidut vai avoimet kysymykset?
5. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Tutkimusasetelmien luokittelua (Lähde: FSD:n menetelmäopetuksen tietovaranto)
6. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Otostutkimus Jos tutkimus kohdistuu laajaan joukkoon (esimerkiksi ”suomalaiset”) ei yleensä ole mahdollista tutkia koko joukkoa.
Tutkitaan tutkimuksen kohdejoukosta poimittua satunnaista otosta tai näytettä, jonka ajatellaan edustavan kaikkia tutkimuksen kohteita.
Otostutkimukseen sisältyy aina riski, että otokseen valitut ovat jotenkin poikkeuksellisia, eivätkä edusta koko joukkoa josta heidät (ne) on poimittu.
Satunnaiseen otokseen perustuvassa tutkimuksessa riski voidaan matemaattisesti arvioida.
Kun otos on satunnainen ja edustava voidaan sen perusteella tietyllä todennäköisyydellä tehdä päätelmiä perusjoukosta.
7. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Empiirisen tutkimusaineiston luotettavuus ja edustavuus Sisäinen luotettavuus: Miten hyvin kerätyt tiedot kuvaavat niitä asioita joita halutaan tutkia?
aineiston reliabiliteetti ja validiteetti
Ulkoinen luotettavuus: Voidaanko kerättyjen tietojen pohjalta tehdä yleisempiä päätelmiä?
aineiston edustavuus:
Edustava aineisto on pienoiskuva tutkittavasta joukosta. Eri ominaisuudet ja tyypit esiintyvät siinä samassa suhteessa kuin tutkimuksen kohteena olevassa joukossa (ikä, sukupuoli, ammatti jne.)
Puutteellinen edustavuus ? aineiston harhaisuus.
8. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Otannan peruskäsitteitä
9. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Otantatutkimuksen peruskäsitteitä Perusjoukko (population)
Kokonaistutkimus
Otantakehys (sampling frame)
Otos ja näyte (probability & non-probability sample)
Edustavuus (representativeness)
Otantavirhe (sampling error)
Kato (non-response) ja harhaisuus (bias)
10. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Otantatyyppejä Yksinkertainen satunnaisotanta (simple random sampling)
Systemaattinen (tasavälinen) otanta (systematic sampling)
Ositettu otanta (stratified sampling)
Ryväsotanta (clustered sampling)
Harkinnanvarainen otos eli näyte (non-probability sampling)
Myös näiden yhdistelmät mahdollisia, esim. ”monivaiheinen ositettu ryväsotanta”
11. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Tasavälisen otannan toteuttaminen Määritellään tutkimukseen perusjoukko.
Hankitaan / muodostetaan otantakehikko, josta varsinainen otos suoritetaan.
Määritetään tarvittavan otoksen suuruus ottaen huomioon mahdollinen kato (esim. 2000 henkeä).
Lasketaan suhteellinen otoskoko = otos / otantakehikko, esim. 2000 / 200 000 = 1 / 100.
Poimitaan otantakehikosta esim. joka sadas tapaus, lähtökohta voidaan arpoa.
Perusteellinen otantamenetelmien kuvaaminen ja katoanalyysi kuuluu hyvään tutkimuskäytäntöön
12. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Otoksen suuruuden määrääminen Lähtökohtana tavoiteltu mittaamisen tarkkuus:
keskiarvon laskemiseen riittää pienempi otos kuin jakaumaprosenttien tarkasteluun
kuvailevaan analyysiin riittää pienempi otos kuin selittävään
Otantavirheen todennäköisyys on pienillä aineistoilla suuri: suurempi otos antaa luotettavampia tuloksia.
Esimerkki: ristiintaulukoinnissa muuttujien ja niiden luokkien määrä
Otoksen suuruuden arvioinnissa on otettava huomioon oletettavissa oleva kato, esim. postikyselyissä usein lähelle 50%.
Perusjoukon koko ei vaikuta siihen minkä kokoinen otos tarvitaan!
13. Postikyselyaineiston toteuttaminen Kvantitatiiviset tutkimus-menetelmät 4.2.2005
14. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Kysely vai haastattelu? survey-tutkimuksen periaatteena valmiiksi laadittuihin kysymyksiin vastaaminen pääosin valmiiden vastausvaihtoehtojen pohjalta (strukturoitu tiedonkeruutapa)
suureen joukko-otokseen perustuva ns. survey-aineisto voidaan kerätä joko haastatteluin tai lomakekyselynä tai näiden yhdistelmänä (esim. kontrolloitu kysely)
sekä kysely- että haastattelumenetelmällä on hyvät ja huonot puolensa:
16. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Postikyselytutkimus kyselylomakkeen huolellinen suunnittelu ensiarvoisen tärkeää!
teoreettisten käsitteiden operationalisointi konkreettisiksi kysymyksiksi
aiemman tutkimuksen ja mahdollisen esitutkimuksen pohjalta tutkimusasetelman mukaisesti laaditaan alustava kyselylomake
testataan kyselylomaketta ja tehdään sen pohjalta mahdollisia korjauksia
määritetään perusjoukko ja poimitaan tarvittava otos
laaditaan kyselylomakkeen saate
saatteen, kyselylomakkeiden, kirjekuorien (ja palautuskuorien) painatus ja postitus
muutaman viikon kuluttua muistutus (karhu) vastaamatta jääneille, mahdollinen 2. ja 3. karhu
palautettujen lomakkeiden tarkistus ja muuttujien koodaus
tallennus tilasto-ohjelmalle => analyysi
17. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Kyselylomakkeen laatiminen 1:muuttujien operationalisointi Käsitteiden ja luokittelujen abstraktisuus
Operationalisointi = teoreettisten käsitteiden sisällön määrittely ja muotoilu mitattavissa oleviksi muuttujiksi
Moniulotteiset käsitteet operationalisoidaan moneksi muuttujaksi. Näistä voidaan analyysivaiheessa muodostaa summamuuttujia joka toimii koko käsitteen empiirisenä mittarina.
18. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Operationalisoinnin vaiheet Käsitteen yleinen hahmottaminen ja määrittäminen
Käsitteen osa-alueiden määritteleminen
Siirtyminen teoreettisesta kielestä konkreettiseen arkikieleen ja indikaattoreihin
Operationalisoinnin tarkka kuvaaminen (sekä perusteet että itse prosessi)
19. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Mittarin reliabiliteetti ja validiteetti Validiteetti = mittarin/muuttujan pätevyys eli kyky mitata juuri sitä mitä sen on ajateltu mittaavan (teoreettisen ja operationaalisen määritelmän yhtäpitävyys)
Reliabiliteetti = mittarin/muuttujan ”käyttövarmuus”, johdonmukaisuus.
stabiliteetti = mittarin pysyvyys ajassa
konsistenssi = mittarin sisäinen yhtenäisyys
Mittari voi olla hyvin reliaabeli olematta lainkaan validi!
20. Kvantitatiiviset menetelmät Tero Mamia Postikyselyn saate Mikä kysely/tutkimus?
Tutkimuksen tekijät ja teettäjät (jos teettäjä). Keihin kysely kohdistuu? Tutkimuksen tarpeellisuuden perustelu.
Maininta tutkimustulosten ja -aineiston käytöstä sekä vastaajien anonymiteetin säilymisestä .
Jokaisen vastaajan vastausten tarpeellisuus tutkimuksen onnistumiseksi!
Milloin lomake on viimeistään palautettava takaisin
(Vastausohjeet)
Etukäteiskiitokset vastauksista/yhteistyöstä
Tekijän ja teettäjän edustajan nimet ja allekirjoitukset (opinnäytteissä käytetään teettäjän edustajana usein työn ohjaajan nimeä)
Osoitelähde
21. Yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan yleisopinnotKvantitatiiviset tutkimusmenetelmät 4.2.2005