270 likes | 378 Views
Økonomi, samfunn og inntektsoppgjør Torbjørn Eika, SSB. NFF-tariffkonferanse 7.1.2008. Situasjonen og utsiktene for norsk økonomi SSBs konjunkturanalyse fra 29.november Følsomhetsberegninger Lønnsdannelsen i Norge Hvilke faktorer bestemmer lønningene? Koordinering, likhet og arbeidsledighet.
E N D
Økonomi, samfunn og inntektsoppgjørTorbjørn Eika, SSB NFF-tariffkonferanse 7.1.2008 • Situasjonen og utsiktene for norsk økonomi • SSBs konjunkturanalyse fra 29.november • Følsomhetsberegninger • Lønnsdannelsen i Norge • Hvilke faktorer bestemmer lønningene? • Koordinering, likhet og arbeidsledighet
Norsk økonomi - høydepunkt • Høy vekst i Norsk økonomi – snart fem med konjunkturoppgang • Meget høy kapasitetsutnyttelse • Lav ledighet • Høy oljepris • Store offentlige inntekter • Pga konjunktursituasjonen gir det ingen økning i offentlig resursbruk • Sterkere krone • Slutt på renteøkninger? • Høy lønnsvekst, men lav inflasjon?
Hovedtrekk I • Drivkrefter bak oppgangen • Oljeinvesteringer (høy oljepris) • Finanspolitikk (høy oljepris) • Boliginvesteringer (lav rente) • Næringslivsinvesteringer (høy aktivitet) • Eksportvekst (intern. konjunkturer) • Høy vekst i verdensøkonomien →Høy oljepris og andre råvarepriser • Kinas ”inntreden i verdensøkonomien” og EU-utvidelse → lav norsk inflasjon og renter • Lave priser på importerte ferdigvarer • Høy arbeidsinnvandring
Hovedtrekk II • Omslag til litt mer moderat vekst • Oljeinvesteringer vokser mindre enn i årene 2003-5 • Høyere rente • Boliginvesteringene flater ut • Svekket kostnadsmessig konkurranseevne • Svakere vekst i norske eksportmarkeder • ..men fortsatt høykonjunktur!
Siste nasjonalregnskapstall 3.kv. 2007: Den sterke veksten i fastlandsøkonomien fortsetter • Rundt 4,5 pst. årlig vekst i BNP Fastlands-Norge 2003-6 • Den sterke veksten fortsatte i 3. kvartal (opp 1,9 prosent) • Kraftnæringene bidro nesten en firedel til oppgangen • Ellers bredt basert vekst • Sysselsettingsvekst på 0,8 prosent fra 2. til 3. kvartal • 90000 flere sysselsatte enn i 3. kvartal i fjor
Kvartalsvis nasjonalregnskap – 3. kv. 2007Sterk investeringsvekst – mer moderat konsumvekst • Høye investeringer både i 2005 og 2006, og de har fortsatt å vokse i 2007 med unntak for offentlig forvaltning • Investeringene i oljevirksomheten og bolig utgjorde nærmere halvparten av totale investeringer i 3. kvartal • Veksten i samlet forbruk i husholdninger gikk opp med 0,7 prosent i 3. kvartal
Forventninger om lavere internasjonal vekst • Konsensusoppfatning om svakere internasjonal vekst i 2007 og 2008 • Fortsatt høy vekst i Asia, demper nedgangen i markedsveksten • Markedsveksten kuttes med en tredel fra 2006 til 2008 • men fremdeles langt høyere enn i 2001-2003 • Ingen kraftig forutgående oppgang – ingen sterk nedgang nå, men det kan gå langt dårligere……..
Litt svekket bytteforhold framover • Høyere oljeprisanslag enn tidligere: Gradvis ned; 80 dollar per fat fom 2009 • Lavere priser på industrielle råvarer, men fortsatt på høyt nivå • Litt høyere prisvekst på importerte ferdigvarer
Markedet presser rentene opp • Internasjonal finansuro øker risikopremien • Den amerikanske sentralbanken har satt renta ned med 0,75 prosentpoeng, men pengemarkedsrente holdes høy • Pengemarkedsrentene i euro-området har steget klart, uten økning i styringsrenta
Markedet tar jobben: Ingen flere renteøkninger i denne omgang • Ingen endring i styringsrenta i euro-området • Pengemarkedsrentene holdes oppe av uroen i finansmarkedet gjennom første halvår 2008 • Antar Norges Bank ikke øker styringsrenta så lenge økt risikopremien gjør jobben • Når risikopremien er normalisert: • fremdeles lav norsk inflasjon • moderert vekst • Frykt for en for sterk krone setter grenser for ytterligere renteøkninger
Økt renteforskjell, høy oljepris og lavere inflasjon gir sterkere krone • Gradvis styrking mot euro: 7,75 i slutten av 2010 • 2008: Krona styrkes litt mot euro, kraftig mot dollar • Store svingninger i kronekursen. Importveid styrking på 3 prosent siste måned…… Ingen grunn til skråsikkerhet
Redusert vekst i tradisjonell vareeksport • Krafteksporten drar opp i år, men ned neste år (3/4 pst.poeng) • Moderat tap av markedsandeler • Økt markedsvekst i 2010
Stabile impulser fra finanspolitikken • Nasjonalbudsjettet (NB08) stort sett lagt inn for 2007 og 2008, men • Mye lavere offentlig investeringsvekst i 2007 • KNR viser et lavere nivå i årets 3 første kvartalet enn i fjor • Høy prisvekst gir ”lite volum for penga” • Kapasitetsproblemer • Noe høyere offentlig konsumvekst i 2008 • Veksten i offentlig etterspørsel noe lavere enn trendvekst i fastlandsøkonomien • Klart lavere oljepengebruk enn 4 prosent regelen • Høyere oljepris gir økte fondsavsetninger • Styrket krone svekker verdien av fondet målt i kroner • 100 kr/fat vil oppveies av 5 pst styrket krone (og gir nær 2 pst. kronestyrking i følge KVARTS)
Høy innenlandsk etterspørsel dempes • Veksten i fastlandsetterspørselen dempes framover • 4 år med høy investeringsvekst i næringslivet har bygget opp mye kapasitet – veksten dempes framover • Fortsatt sterk vekst i industri og kraftforsyning • Avmatningen i boliginvesteringen fortsetter • Konsumveksten spesielt høy i år, kommer noe ned • Oljeinvesteringene fortsetter å øke, men vesentlig mindre enn i perioden 2003-2005
Rekordhøy konsumvekst dempes • Kraftig konsumvekst gjennom første halvår gir høyeste konsumvekst siden 1985 • Konsumveksten reduseres framover av høyere rente og lavere inntektsvekst • Endringer i aksjeutbytte har stor betydning for inntektsveksten i husholdningene • Renteøkningene trakk inntektsveksten markert ned i 2007, men lønnsinntektene trakk opp • Utenom utbytte reduseres inntektsveksten noe fra 2007 til 2008
Svak vekst i boligmarkedet • Prisveksten har alt kommet ned • Moderat vekst framover • Boliginvesteringen øker fremdeles, men klart avdempet • Høyere rente og noe lavere inntektsvekst bidrar til en moderat vekst framover
2007: Høyeste vekst i BNP F-N på 20 år • Veksten i Fastlands-Norge reduseres framover • Økt gassproduksjon • samlet BNP vokser i 2008 mer enn Fastlands-Norge • Internasjonal konjunkturnedgang og litt lavere investeringsvekst svekker industriveksten
Høykonjunktur så langt øye kan se….. • Konjunkturavmatningen framover ikke nok til å bringe oss til trenden… • Trendveksten 3,5……
Sterk vekst i sysselsettingen • Nærmere 200 000 flere sysselsatt i løpet av 2,5 år • Nedgang i arbeidsledigheten • Sterk vekst i arbeidsstyrken • Befolkningens sammensetning • Økt yrkesdeltaking • Spesielt kvinner 55-66 år • Høy arbeidsinnvandring
Arbeidsledigheten nær halvert fra toppen i 2005 • Målt ved AKU ser nedgangen i ledigheten ut til å ha stoppet opp • Tilgangen på ledige stillinger øker
God lønnsomhet og press i arbeidsmarkedet gir høy lønnsvekst • Lønnsveksten spesielt høy i 2008 • Svakere lønnsomhet i industrien • lavere markedsvekst • lavere priser • sterkere krone virker dempende på lønnsveksten i 2009 og 2010 • Litt høyere inflasjon framover • Høyere lønnskostnadsvekst • Litt lavere produktivitetsvekst • Høyere energipriser • MEN sterkere krone • Høye elektrisitetspriser kan gi KPI-vekst opp mot 4 prosent til sommeren
En langt svakere utvikling i utlandet kan ikke utelukkes…. Alternativberegning av en markert internasjonal lavkonjunktur • Internasjonal markedsvekst som 2001-2003 • 10 pst. lavere enn prognosebanen i 2010 • 25 pst. prisnedgang på råvarer (oljeprisen ned i 60..) på det svakeste • 0,4 pst.poeng lavere inflasjon i euroområdet • 2 pst.poeng lavere pengemarkedsrente i euroområdet i 2010 (som ESBs renterespons på 2001-nedgangen) Virkninger på norsk økonomi • Modellbestemte virkninger på valutakurs og rente i Norge • Ingen finanspolitisk respons • Ingen endringer i oljeinvesteringene • Forutsetter at modellen fanger opp alle impulsene knyttet til nedgangen Og svaret er………………………
Virkningen av en int. konjunkturnedgang som i 2001-2003. Avvik i pst. fra prognosebanen 2008 2009 2010 Konsum i husholdninger m.m. -0,2 0,0 1,0 Trad. vareeksport -1,7 -5,6 -7,1 Invest. i fastlandsnæringer -0,3 -1,1 -1,5 BNP Fastlands-Norge -0,3 -0,9 -0,9 Industri -0,7 -2,5 -3,5 Sysselsatte personer -0,1 -0,5 -0,8 Ledighetsrate, pst.poeng 0,1 0,3 0,4 Lønn -0,2 -0,9 -1,7 KPI -0,3 -0,8 -1,6 Pengemarkedsrente, pst.poeng 0,1 -1,2 -2,4 Valutakurs 0,5 0,4 -1,2
Lønnsdannelsen i SSBs modeller - hovedkurs- og frontfagsmodellen • Lønnskostnadsveksten i industrien bestemmes på lang sikt av • produktivitetsveksten • prisveksten på industrivarene • Endringer i ledigheten • Endringer i arbeidsgiveravgiften/pensjonskostnader → tilsvarende endringer i utbetalt lønn, slik at lønnskostnadene (over tid) er upåvirket • For gitt ledighet er lønnskostnadsandelen i industrien stabil over tid • Endringer i konsumprisene er kun av midlertidig betydning. • Lønnsveksten i private tjenesteytende næringer og i offentlig sektor følger i hovedsak lønnsveksten i industrien.
Virkningen av ledighetsnedgangen i 2006 2006 2007 2008 2009 Lønnsvekst 0,8 1,0 1,0 0,7 Prisvekst (KPI-JAE) 0,2 0,4 0,4 0,4 • Nedgang i ledighet fra 4,6% i 2005 til 3,4% i 2006 • Er det endringen eller nivået på ledigheten som er viktig for lønnsveksten?
Roger Bjørnstad og Per Richard Johansen (2002): Desentralisert lønnsdannelse: Avindustrialisering med et tøffere arbeidsliv. Norsk Økonomisk Tidsskrift, nr. 1. Koordinering, likhet i lønninger og arbeidsledighet i utvalgte OECD-land