70 likes | 290 Views
Halduslik planeerimine. Täidesaatev (seaduse täitmiseks) vs. planeeriv tegevus (halduse õigus püstitatud eesmärkide saavutamiseks ise endale tööeesmärgid ja rakendustegevused määrata, haldus n-ö programmeerib iseennast)
E N D
Halduslik planeerimine • Täidesaatev (seaduse täitmiseks) vs. planeeriv tegevus (halduse õigus püstitatud eesmärkide saavutamiseks ise endale tööeesmärgid ja rakendustegevused määrata, haldus n-ö programmeerib iseennast) • Plaani järgimine (tegevuses mitte vastuollu minek) vs. täitmine (aktiivne tegevus plaani ellurakendamiseks)
Plaanide liigid ja õiguslik iseloom • Suunavad plaanid: statistilised andmed ja eelkalku-latsioonid, võimalikest arenguteedest teavitav iseloom, õigussiduvus puudub; võib liigitada reaaltoiminguteks • Mõjutavad plaanid: määratlevad arengutee ja rakendavad stiimuleid selle soodustamiseks (maksusoodustused või -lisad, maa sihtotstarbe määratlemine), ent ei ole ühemõtteliselt kohustavad; lai ring, siduvus ja õiguslik liik varieerub • Kohustuslikud plaanid: adressaatidele õiguslikult siduvad (kas igaühte puudutavad või avaliku võimu sisesed); kõikvõimalikud vormid: seadus, otsus, määrus, korraldus, haldusakt, halduseeskiri, reaaltoiming jne
Plaani tagamine • Stabiilsus vs. paindlikkus • Paratamatu riski jaotamise viis • Erinevused liigiti ja Saksa vs. Eesti praktika • Plaani kehtimajäämise nõue • Plaani järgmise vs. täitmise nõue • Üleminekusätete kehtestamise ja kohanemistoetuse andmise nõue • Kahju hüvitamise nõue
Plaanid Eestis: ruumiplaneeringud • Planeerimise käigus valmiv planeering on dokument, mis koosneb tekstist ja kaartidest. Planeeringute liigid on: • 1) üleriigiline planeering, mille eesmärk on riigi territooriumi ja asustuse arengu üldistatud, strateegiline käsitlemine; • 2) maakonnaplaneering, mille eesmärk on maakonna territooriumi arengu üldistatud käsitlemine, asustuse arengu tingimuste ja olulisemate infrastruktuuri objektide asukoha määramine; • 3) üldplaneering, mille eesmärk on valla või linna territooriumi arengu põhisuundade ja tingimuste määramine, aluste ettevalmistamine detailplaneerimise kohustusega aladel ja juhtudel detailplaneeringute koostamiseks ning detailplaneeringu kohustuseta aladel maakasutus- ja ehitustingimuste seadmiseks; • 4) detailplaneering, mille eesmärk on maakasutus- ja ehitustingimuste seadmine linnades ja alevites ning teistel detailplaneeringu kohustusega aladel ja juhtudel. • Kohalik omavalitsus kehtestab valla või linna ehitusmääruse: • 1) valla või linna või selle osade planeerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmiseks; • 2) kohaliku omavalitsuse siseste ülesannete jaotuse määramiseks planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel.
Planeerimise põhimõtted • Planeeringute koostamine on avalik. Avalikustamine on kohustuslik, et tagada huvitatud isikute kaasamine, õigeaegne informeerimine ja võimalus kaitsta oma huvisid planeeringu koostamise käigus. • Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik linnades ja alevites ning alevike ja külade olemasolevatel ja kavandatavatel selgelt piiritletavatel kompaktse asustusega territooriumi osadel: • 1) uute hoonete, välja arvatud üksikelamu kõrvalhooned, suvila kõrvalhooned ja aiamaja kõrvalhooned ning teised kuni 20 m 2 ehitusaluse pindalaga väikehooned, ehitusprojekti koostamise ja püstitamise aluseks; • 2) olemasolevate hoonete, välja arvatud üksikelamu, suvila ja aiamaja ning nende kõrvalhooned, maapealsest kubatuurist üle 33 protsendi suuruse laiendamise ja selle ehitusprojekti koostamise aluseks; • 3) maa-alade kruntideks jaotamise korral. • Kinnisomandile võib planeeringu alusel seada seadusest tulenevaid maakasutus- ja ehitustingimusi ning kitsendusi: • 1) detailplaneeringu koostamise kohustuse korral – kehtestatud detailplaneeringu alusel; • 2) detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral – kehtestatud üldplaneeringu alusel.
Sisulise arengu kavandamine • Kohaliku omavalitsuse arengukava: vallal või linnal peab olema arengukava, ja mis tahes eelarveaastal peab kehtiv arengukava hõlmama vähemalt kolme eelseisvat eelarveaastat (KOKS § 37 lg 3) • Koalitsioonileping • Riigieelarve • Seaduste sisulised taotlused • Üldised (Säästev Eesti 21) ja valdkondlikud (kõrgharidusstrateegia) üleriigilised arengustrateegiad (koordineerimisüksus Riigikantseleis)