80 likes | 176 Views
Skrive masteroppgave i forvaltningsinformatikk: Fra valg av emne til forskningsspørsmål på to nivåer. Dag Wiese Schartum, AFIN. Valg av overordnet problemstilling (emne). Jf ”emne” i konkret forstand: ”grovt tildannet stykke til å lage noe av”
E N D
Skrive masteroppgave i forvaltningsinformatikk:Fra valg av emne tilforskningsspørsmål på to nivåer Dag Wiese Schartum, AFIN
Valg av overordnet problemstilling (emne) • Jf ”emne” i konkret forstand: ”grovt tildannet stykke til å lage noe av” • Problemstillingen vil bli stadig mer presist formulert i løpet av vårsemesteret • Valg av emne/problemstilling kan skje med utgangspunkt i emnebankenhttp://www.jus.uio.no/iri/studier/oppgave/index.html, men den er kanskje best egnet som inspirasjon og dere er ikke på noen måte bundet av den • Valget kan/bør/vil styres av én eller flere av de følgende begrunnelsene • Egne interesser • Forhåndskunnskaper • Muligheter for å samarbeide med andre • Vitetrang og nysgjerrighet • Yrkesrelevans • Samfunnsmessig betydning • Valg av overordnet problemstilling/emne skal skje innen 3. februar(diskuteres med veileder i ukene 5/6 og deretter i studentgruppe i uke 6. Tilbakemelding fra veileder innen 20.2) • Situasjonen er ofte at det står mellom flere gode valg, og valget er derfor ikke så dramatisk
Mer om forvaltningsinformatisk vinkling • Faglig vinkling • Oppgaver i forvaltningsinformatikk er karakterisert ved anvendelse av fler- eller tverrfaglig forskningsmetode som involverer jus, samfunnsvitenskap og informatikk • Kan velge vinklinger som gir ulik vekt på de forskjellige faglige aspektene • Teoretisk/praktisk vinkling • Typisk både å ha teoretisk og praktisk sikte • Mange har fokus på styringsidealer mv, ofte med et rettighetsperspektiv • Ofte kritisk-konstruktivt, alltid uavhengig • Aktørvinkling • Emnet vil ofte gjelde offentlig sektor, men dette innebærer ikke at en bare har forvaltningen som ståsted (jf figuren på side 5)
De viktigste trinnene slik Dag forestiller seg det • Fastleggelse av emne(område) [noe om …] • Idéskisse, alt. 1 [skriv om emneområdet i saksprosa – 1 – 3 sider] • Fastsett overordnet forskningsspørsmål [hva skal du finne svar på?] • Idéskisse, alt. 2 [kan også komme inn her, etter at overordnet forskningsspørsmål er fastsatt] • Fastsett delspørsmål[fra to til mange for å konkretisere det overordnede spørsmålet] • Tenke igjennom hvordan du kan skaffe sikre svar på spørsmålene dine (hvilke metoder må du anvende og er problemstillingene dine forskbare?) • Eventuelt justering av forskningsspørsmåleneut i fra vurderingen i 6.
Næringsliv Bruker/part Frivillig organisasjon Problem-stilling Forvaltnings- organ Tjeneste- leverandør Valg av “aktørvinkling” Betydning og rolle i privat bedrift mv Betydning for registrerte personer Personvern-ombud • Emnet (noe om personvern) Forholdet til Data-tilsynet og tilsynets praksis
Om forskningsspørsmål (I) • Eksempel: • Emne: Noe om dokumentasjon av rettslig innhold i IS • Hovedspørsmål: Hvordan dokumenterer Lånekassens rettslig innhold i sine informasjonssystemer?(jf rettssikkerhetsteori) • Mulige delspørsmål: • Forvaltning (aktør 1): • Hva anses som systemdokumentasjon i LK og hvilke interne retningslinjer gjelder? • I hvilken grad er Lånekassens informasjonssystem (LIS) dokumentert? • Hvordan er arbeid med dokumentasjon organisert (oppgaver, ansvar)? • I hvilken grad er rettslig innhold dokumentert og sammenholdt med grunnlaget i lov og forskrift? • Bruker/part (aktør 2): • Hvilket behov har brukere/parter for å finne ut noe om innholdet i LIS? • Hvor omstridt kan innholdet av LIS sies å være (regelverk med stort tolkningsrom)? • Hvilket kilder har brukere/parter tilgang til for kunnskap om innholdet av LIS? • Eksterne konsulenter (aktør 3): • Hvilken rolle spiller eksterne konsulenter i utviklingsarbeidet og hva er virkningen for spørsmålet om rettslig dokumentasjon? • (Og dette blir åpenbart for mange spørsmål å gi svar på: velge de mest lovende!)
Om forskningsspørsmål (II) • Spørsmålsstruktur • Spørsmålene kan gjerne formuleres på to nivåer (jf forrige bilde), f.eks med et hovedspørsmål og tilhørende delspørsmål • Delspørsmålenekan gjerne formuleres i to omganger, på ulike nivå, for eksempel slik at du har delspørsmål helt innledningsvis som du senere presiserer etter gjennomgang og i lys av relevant teori mv • Det kan være greit å ha flere delspørsmål i starten enn du har mulighet til å skrive om, og senere velge bort noen • Det kan være aktuelt å illustrere spørsmålsstrukturen • Avgrensning av spørsmålene • Velg positiv avgrensning av spørsmålene og negativ avgrensning kun når det er nødvendig (det er så mye du ikke skal skrive om!). • Formidling av spørsmålene • ”Oversikt over fremstillingen” i innledningskapittelet kan med fordel skrives som en spørsmålsoversikt der poenget er å formidle hvorledes de ulike spørsmålene blir behandlet i oppgaven, dvs. logikken i disposisjonen • Det kan være lurt å minne om spørsmåleneunder veis i fremstillingen
Om forskningsspørsmål (III) • Selvstendighet og originalitet • Det beste er hvis du mest lar seg inspirere av litteratur og ikke blir for mye styrt av andres tanker. Kan derfor være lurt å vente med å lese andres arbeider, slik at det er andres tanker som blir knyttet til dinproblem-forståelse – og ikke omvendt • Betydning • Forskningsspørsmålene er ”regissøren” og skal gjennomlyse/prege hele oppgaven • Bare det som kan begrunnes ut i fra forskningsspørsmålene skal med i oppgaven • Prosessen • Ved påbegynnelse av arbeidet med oppgaven er forskningsspørsmålene foreløpige, og du kan forvente at du kan/bør/må foreta justeringer etter hvert som du lærer av å gjennomføre undersøkelsene. • Formulering av forskningsspørsmålene vil ofte bli sluttført til slutt! • Det er ”god skikk” å drøfte/redegjøre noe for hvorledes en forskningsspørsmålene har utviklet seg under veis i arbeidet