400 likes | 690 Views
A BÁNYÁSZATI SZAKKÉPZÉS KIHÍVÁSAI, KUTATÁS-FEJLESZTÉS AZ ENERGETIKA ÉS A BÁNYÁSZAT TERÜLETÉN. Dr. Esztó Péter Magyar Bányászati Hivatal Budapest, 2005.április. 6. Selmec, Selmec, sáros Selmec…. Amiről ma szó lesz: Adalékok a mérnök képzés magyarországi történetéből
E N D
A BÁNYÁSZATI SZAKKÉPZÉS KIHÍVÁSAI,KUTATÁS-FEJLESZTÉS AZ ENERGETIKA ÉS A BÁNYÁSZATTERÜLETÉN Dr. Esztó Péter Magyar Bányászati Hivatal Budapest, 2005.április. 6.
Selmec, Selmec, sáros Selmec… Amiről ma szó lesz: • Adalékok a mérnök képzés magyarországi történetéből • A Bolonyai Egyezmény és az Alma Mater jövője • A kutatás-fejlesztés néhány iránya a bányászat, energetika területén
270 éves a (bánya)mérnökképzés Magyarországon • 1735: a bánya-és kohómérnökképzés első európai intézményeként BERGSCHULE Selmecbányán • Célja, hogy az egyre nehezebb földtani viszonyok közé kerülő bányászat technikai-technológiai kérdéseit sikeresebben oldhassák meg a kincstári termelést irányító és vezető bányatisztek.
Mikoviny Sámuel, az első hites bányamérő • A Bergschule első igazgatója: Mikoviny Sámuel, aki egyben a bányakerületi bányamérnökség főnöke (Markscheider) volt, • tanárai a bányászat és kohászat egyes szakterületeinek üzemi főnökei voltak. • Az oktatás kétéves, szakosított formában folyt.
A mérnökképzés tantárgyai és követelményei • Első évben: „matematika” címszó alatt számtant, mértant, illetve földtant, általános műszaki, természettudományos ismereteket, • Második évben: bányaművelést, bányajogot, bányamérést, ércelőkésztést, kémlészetet és kohászatot, pénzverést és aranyválatást • 1762: három évfolyamos Bergakademie tanszékekkel és „főállású” professzorokkal.
Szakosodás a Kiegyezés után • l870: magyar tannyelvű oktatás, • az addig egységes bányász-kohász képzés négy ágra szakadt (bányász, fémkohász, vaskohász, gépészépítész), • előírták az abszolutóriumot követő üzemi gyakorlat utáni államvizsgát • Sikeres államvizsga után oklevelet (diplomát) kapott a jelölt, hogy ő pl. „szakképzett bányász”
Miért nem „mérnök”? • 1830: magyar nyelvben a „bányamérnök” szó elsőként az országos bányatörvény-tervezet szövegében jelenik meg. Értelme. „bányamérő” (Markscheider), ami nem végzettséget, hanem álláshelyet (státust) jelentett, a bánya- és kohómérnök megjelölésére használt szó a „bányatiszt” volt. • A „mérnök” szó Kunoss Endre (1811-1844) költőtől származik (Neki tulajdonítjuk a Bányász Himnusz versezetét). De a mai értelembe vett „mérnök” kifejezést csak az 1880-as évektől kezdik használni.
Évszámok és események • 1895: főhatósági rendelettel a Selmecen végzett bányászok „okl. bányamérnök” diplomát kapnak • 1904: az Alma Mater új neve Bányászati és Erdészeti Főiskola, • 1921: a főiskola áttelepítése Sopronba • 1922: az intézmény nevében megjelenik a „mérnök” szó (Soproni Bányamérnöki és Erdőmérnöki Főiskola).
Miskolc • 1949: az újonnan alapított Nehézipari Műszaki Egyetem részévé vált az Sopronban működő bánya- és kohómérnöki kar • A bányász tanszékek és a bányász-képzés 1959-ig teljesen áttelepült, addig a hallgatók „pendliztek”. • Szakok: bányaművelő mérnök, bányagépész mérnök, olajbányász mérnök és bányageológus mérnök.
Változó szakok, változatlan oktatás • 1975: bányászati, bányagépészeti és –villamossági, műszaki földtudományi, kőolaj- és földgázbányászati. • 1987: bányászati, fluidumbányászati, műszaki földtudományi (a kiadott okleveleken öt féle végzettség szerepelt: bányamérnöki, olajmérnöki, gázmérnöki, geológusmérnöki és geofizikus mérnöki). • 1995: geotechnikai és bányászati, előkészítés-technikai-mérnöki, környezetmérnöki, műszaki földtudományi, olaj- és gázmérnöki.
és a jövő: a) műszaki földtudományi mérnök • 1999, Bolonyai Egyezmény az EU-ban: kétlépcsős lineáris képzés (alap és mester szint), azonos kredit-követelmény, mobilitás, regionalitás; • 2006: műszaki földtudományi (BSc) alapszak; szakképzettség: földtudományi mérnök • szakirányok neve: földtudományi, bánya- és geotechnikai, olaj- és gázmérnöki, előkészítés-technikai szakirány • 7 félév, 210 kreditszám, 2730 óraszámmal 4 hét külső üzemi gyakorlat a 4. szemeszter után
Mire képes egyműszaki földtudományi mérnök? • Alkalmasak:földtani kutatások végzésére, a természeti erőforrások, az ásványi nyersanyagok, energiahordozók és a víz készleteinek kutatására, feltárására és gazdaságos, környezetkímélő kitermelésére, előkészítésére. A tevékenységhez szükséges sajátos építmények építési, fenntartási, üzemeltetési, illetve a tevékenységhez kapcsolódó vállalkozási és szakhatósági feladatok ellátására. Tervezési és egyszerűbb fejlesztési feladatokra, komplex mérési, adatfeldolgozási és tervezési munkákban való közreműködésre.
és az épülő jövő: b) az alapszakra épülő mesterszakok (Msc) • Szakirányú műszaki földtudományi (Msc) mérnökök: bánya- és geotechnikai mérnök, olaj- és gázmérnök, előkészítés-technikai mérnök • A képzési idő, kreditek: félévek száma 4, a tanórák (minimálisan szükséges kontaktórák) száma 1560, az oklevél megszerzéséhez szükséges kreditek száma 120
Ez is a jövőc) Környezetmérnöki (BSc) alapszak • A Műszaki Földtudományi Karon belül induló alapszak: Környezetmérnöki (BSc) alapszak Környezetmérnök szakképzettséget ad; • Szakirányok: Geokörnyezeti, Környezettechnika, Környezetmenedzsment szakirány • Képzési idő 7 félév, az oklevél megszerzéséhez szükséges kreditek száma: 210, • tanórák (kontaktórák) száma: 2772
A mobilis és konvertálható tudású bányamérnökökre váró feladatok • Energetikai hasznosításra alkalmas maradékanyagok felkutatása, technológiák kidolgozása • Másod-tüzelőanyag hibridtermékek előállítása szilárd települési és ipari hulladék kombinálásával. • Másod-tüzelőanyagok együttégetése primer nyersanyagokkal.
A jövő évtizedek energiái Nemzetközi tendenciák: Az energiahordozók fokozatos kimerülése és világpiaci árának növekedése miatt • viszonylag széles körben terjednek azok a technológiák, amelyek a másod-tüzelő-anyagok előállításra; az ipari és kommunális hulladékok energetikai hasznosítására szolgálnak
Szemétből energia • Szelektív gyűjtés mellett évi1 millió t15…22 MJ/t fűtőértékű tüzelőanyag előállítást tenné lehetővé. • más hulladék feldolgozásából (műanyag, fa, gumi, textil, bőr stb. anyagokból álló elektronikai hulladék, autóroncsok, építési hulladék, lomok maradékanyagok) és az iparból származó (papír-, fa-, textilipari, … ) jelentős mennyiségű energetikai hasznosításra alkalmas maradékanyaggal rendelkezünk
Célkitűzések-1 • a hazai másodtüzelőanyag-források számbavétele (minőségi, mennyiségi kataszter); • a hulladékok másod-tüzelőanyaggá történő feldolgozására alkalmas technológiák kidolgozása, az ipari gyakorlatba történő bevezetése; • másodtüzelőanyag-termékek termékek fejlesztése a minőségbiztosítása céljából.
Fejlesztési területek • Másod-tüzelőanyag előállítása szilárd települési hulladékból • Másodtüzelőanyag-hibridtermékek előállítása szilárd települési és ipari hulladék kombinálásával. • Másod-tüzelőanyagok együttégetése primer nyersanyagokkal.
évi 20 millió m3 (4-5 millió t) háztartási és ipari hulladék • A nemzetközi és hazai kutatási-fejlesztési (nagyüzem kísérleti) tapasztalataink szerint a szilárd települési hulladékok másodlagos tüzelőanyagként történő hasznosításával az energiaellátás folyamatosan keletkező, magas fűtőértékű nyersanyaghoz juthat.
A szemét= érték • települési szilárd hulladékok heterogenitásukból és viszonylag magas nedvességtartalmukból kifolyólag energetikai hasznosításra csak a megfelelő előkezelés után válnak alkalmassá. • különböző előkezelési technológiákkal – mechanikai, mechanikai-biológiai stabilizálás, fizikai stabilizálás, száraz stabilizálás - átlagosan 16-18 MJ/kg fűtőértékű frakció nyerhető ki.
Másodtüzelőanyag-hibridtermékek előállítása szilárd települési és ipari hulladékból
Másod-tüzelőanyagok együttégetése primer ásványi energiahordozókkal Fejlesztési feladat: • A hulladékok előkezelése (aprítás, keverés, homogenizálás, pelletezés, porlasztás) és az együttégetés technológiáinak kutatása és fejlesztése (különleges kazánok).
Primer ásványi nyersanyagok termelésének fejlesztése Fejlesztési feladatok: • az EU szintjén is fontos nyersanyagok (perlit, üveghomok, zeolit) • a magyar gazdaságban kiemelt jelentőségű minőségi ásványtermékek termelésének fejlesztése, különös tekintettel a környezetbarát művelésre és fejlet ásvány feldolgozási eljárástechnikára, az alábbi területeken: • vegyipari termékek (gumik, műanyagok, festékek, ragasztók) főként mészkő és dolomit töltőanyagai,
Fejlesztési feladatok-1 • papíripari töltőanyagok (kaolin, különleges mészkő és márvány különleges finomőrlemények – ez utóbbiak röviden GCC = Ground Calcium Carbonate), • mesterséges töltőanyagok (mészkőből égestéssel-oldással-kicsapatással-víztelenítéssel előállított kalcium karbonát: PCC = Precipitated Calcium Carbonate) • nagytisztaságú üveghomok, víztisztítási homokok, • automata öntödéket (pl autóipari öntödék) szolgáló minőségi homoktermék,
Fejlesztési feladatok-2 • minőségi építőipari termékek (nemesvakolatok (habarcsok), hőszigetelő nemesvakolatok, diszperziós festékek, csemperagasztók stb.) előállítást szolgáló alapanyagok (mészkő, dolomitőrlemények, nagytisztaságú finom-homokok); • mezőgazdaságot (táptalajok, talajjavítás, talajminőség-megőrzés, állattartás) szolgáló ásványok, ásványkeverék (tápok) gyártásának alapanyagai (duzzasztott és nyers perlit, bentonit, mészkő, zeolit őrlemények)
Az ásványi nyersanyagok hatékonyabb hasznosítása Nemzetközi tendenciák: • nyersanyagok, ásványi kincsek minőségének folyamatos romlása, fokozatos kimerülése; Hazai helyzetkép: • - a nyersanyagok nemzetközi tendenciának hatása mellett hazánkban az elmúlt évtizedekben nagymennyiségű meddő, salak és ipari melléktermék (vörösiszap, erőműi hőcserélők fémtartalmú tapadványai,) halmozódott fel, ezek egy része értékes nyersanyagként feldolgozható
PERNYE –hasznosítás, a jövő feladata • Ezek közül a pernye hasznosítása tekinthető a legfontosabb feladatnak. Ma Magyarországon évi 4…5 millió t pernye keletkezik, a lerakott pernye mennyisége 184 millió m3, ugyanakkor hazánkban a pernyehasznosítás, szemben a fejlett EU országok 60 …80 % hasznosítási arányával, kb. 1 %.
Fejlesztési feladat • kis költségű, különösen az útépítés céljait szolgáló, minőség-garantált pernye-bázisú kötőanyag előállítása • gazdaságosabb útpályaszerkezetek • hidraulikus kötőanyagok gyártása, export lehetőség
Elektronikai hulladékok feldolgozása • elektronikai berendezések mennyisége napról napra folyamatosan nő és szakszerű kezelés híján, egyre nagyobb veszélyt jelentenek a környezetre és az emberi életre • Az elektromos és elektronikai berendezések hulladékaiból (HEEB) évente képződő hulladék mennyisége jelenleg 130-135 kt. Ennek várható növekedési üteme 5-10%, amely nagymértékben függ a társadalom anyagi helyzetének alakulásától. A HEEB-hulladékok kezelt mennyisége 6 …8 kt/év.
Kísért a múlt, de változzon meg a jelen ! • A múltból felhalmozott hulladék mennyisége 300-400 kt, amely az utóbbi évtizedben halmozódhatott fel. • Háztartási elektromos készülékek mennyisége, jellegzetessége: A elektromos hulladék a legnagyobb mennyiségben a háztartásokban (kb. 100 kt) keletkeznek
Célkitűzés: • a háztartásokban hulladékká váló elektronikai készülékekbe beépített igen értékes szerkezeti anyagoknak - vas, színesfémek (Cu, Zn, Sn, Pb…) és nemesfémek (Au, Ag, Pt…) műanyagok - a termelési folyamatba való visszaforgatását. • a kutató-fejlesztő munka keretében mintaként szolgáló technológiai rendszer kialakítása, majd széles körű bevezetése az ipari gyakorlatba.
A szén jövőjéről: • A Mecsek Hegységben a Máza-Dél közel 300 Mt-ás szénvagyon többcélú hasznosításával javítható lenne az ország energiamérlege. Elsősorban a szénhez kötött metán kinyerésével, a feketeszén földalatti elgázosításával érhetők eredmények. • az erőműi hasznosítás mellett a lignitvagyon mezőgazdasági célú (bio-agrárgazdálkodás) hasznosítása talajjavító anyagként jelentősen csökkenthetné a műtrágya felhasználást.
Az EU jövője a mi jövőnk is! • „Intelligens energiát Európának” program a gazdasági, környezetvédelmi gondok enyhítésére. Hogyan? • energiahatékonyság jelentős javítása, • megújuló energiaforrások fokozott felhasználása (1%/év növekedéssel); arányuk nő az energiaforrásban 2004: 14 %, 2010: 22 %), • a közlekedés területén az energiaforrások diverzifikálása és jobb hasznosítása, valamint • Kooperáció javítása a fejlődő (energiahordozókban gazdag) országokkal.
Ez is a jövő: a földtani szerkezetek hasznosítása • A földalatti elhelyezésre fokozódó igény oka: a felszíni földterületek bevonásának növekvő nehézségei és költségei miatt is. • A jövőben fontos új feladat a földtani szerkezetekben való anyagtárolás: radioaktív hulladék elhelyezése, földgáz és LPG gáz földalatti tárolása)
CO2 emisszió és kvótája • A CO2 kibocsátás az emberiség, a kibocsátás csökkentése az erőművek gondja. • A CO2 befogása, elkülönítése és elhelyezése lehet a bányászat újszerű feladata: - várható igény a CO2 földalatti tárolás lehetőségeinek vizsgálatára - CO2 tárolásra alkalmas szerkezetek felkutatása - a kimerült gázmezők ilyen irányú hasznosítása - tároló kőzet-üregek felkutatása
Megújuló energiaforrások részarányának növelése • Az EU országai a megújuló forrásokból származó energia részarányát a 2000. évi 5,3 %-ról 12 %-ra kívánják emelni 2010-re, • 2001/77/EK Irányelv: a 2000-ben 13,9 %-os megújuló forrásból termelt villamos energia részarányát 2010-re 22,1 %-ra tervezik növelni, • Nálunk: a megújuló energiaforrások hozzájárulása a hazai energiatermeléshez 3,4%, de ezen belül is 84 % a fa aránya. Optimista becslés szerint a megújuló energiaforrások aránya 2010-re megduplázódik.
VÉGSZÓ Köszönöm a figyelmet JÓ SZERENCSÉT!