190 likes | 415 Views
DEVIZNI KURS JE:. CENA 1 ILI 100 JEDINICA STRANOG NOVCA IZRA`ENA U DOMA}OJ VALUTI Direktno notirawe 1USD = 61,3 YUD Indirektno notirawe 1 GBP =2,1USD $ = USD . STRANA VALUTA JE NA DOMA]EM TR@I{TU ROBA. Ponuda je definisana izvozom
E N D
DEVIZNI KURS JE: CENA 1 ILI 100 JEDINICA STRANOG NOVCA IZRA`ENA U DOMA}OJ VALUTI Direktno notirawe 1USD = 61,3 YUD Indirektno notirawe 1 GBP =2,1USD $ = USD
STRANA VALUTA JE NA DOMA]EM TR@I{TU ROBA Ponuda je definisana izvozom Pove}awe ponude (izvoza) smawuje devizni kurs {to smawuje izvoz i pove}ava uvoz Tra`wa je definisana uvozom Pove}awe tra`we (uvoza) pove}ava i devizni kurs {to destimuli{e uvoz i stimuli{e izvoz
RAVNOTE@NI KURSizjedna~ava ponudu i tra`wu deviza Bez primene spoqnotrgovinskih ograni~ewa Bez pove}awa stope inflacije Bez pojave nezaposlenosti
DEVIZNI KURS ZAVISI OD: • Stawa teku}eg bilansa (uravnote`enosti izvoza i uvoza) • Obiqa prirodnih resursa • Tehni~ke opremqenosti privrede • Stepena uposlenosti faktora proizvodwe • Ciqeva socijalne, investicione i kreditne politike • Mogu}nost odobravawa kredita inostranstvu • Urednost servisirawa spoqnih obaveza • Visina monetarnih rezervi • Nivo carinske i necarinske za{tite
Dolar - USD Evro - EUE {vajcarski franak - CHF Itd ~ek denominovan u stranu valutu Menica denominovan u stranu valutu Depozit u stranoj valuti itd STRANA VALU T DEVIZE
VRSTE DEVIZNIH KURSEVA: • Fiksni devizni kurs • Fluktuiraju}i (plivaju}i) devizni kurs • Mnogostruki devizni kurs • Jedinstveni devizni kurs • Rukovo|eni devizni kurs • Vezani devizni kurs • itd.
FIKSNI DEVIZNI KURS • Odre|uju ga i mewaju monetarne vlasti • Omogu}ava pouzdanost planirawa uvoza i izvoza zbog relativne nepromenqivosti • Naj~e{}e nije realan • Stvara suficit ili deficit platnog bilansa
FLUKTUIRAJU]I DEVIZNI KURS • Realan je (formira se na bazi odnosa ponude i tra`we) • Neizvestan je i nepogodan za planirawe • Uravnote`ava platni bilans • [titi privredu od fluktuacija cena na svetskom tr`i{tu • ^esto su {pekulativnog karaktera
MNOGOSTRUKI DEVIZNI KURS • Ciqevi • Za{tita pojedinih privrednih grana • Stimulacija izvoza • Izmena privredne strukture • sNe primewuje se samostalno ve} u sklopu {ireg programa • Vrste prema Elsvortu: • Dvostruki fiksni • Vi{estruki fiksni • Sistem koeficijenata
PARITET KUPOVNIH SNAGA KOLI^INA NACIONALNE VALUTE JEDNE ZEMQE KOJOM SE MO`E NA DOMA]EM TR@I[TU KUPITI ONOLIKO ROBE KOLIKO SE MO@E KUPITI ZA 1$ NA TR@I[TU SAD
1 hleb = 0.45 1 mleko = 0.4$ 1 jaje = 0.08$ 1 {ibica = 0. 02$ 0.1 l. zejtina = 0.05$ 1 hleb = 23 din. 1 mleko =25 din. 1 jaje = 5 din. 1 {ibica = 2 din. 0.1 lit. zejtina = 7 din. 1 DOLAR = 62 DINARA
UNUTRA[WA VREDNOST NACIONALNE VALUTE JE WENA KUPOVNA MO] NA NACIONALNOM TR@I[TU SPOQNA VREDNOST NACIONALNE VALUTE JE INTERVALUTARNI KURS DVE VREDNOSTI VALUTE
PRECEWENA VALUTA Spoqna > unutra{we POTCEWENA VALUTA Unutra{wa > spoqne ODNOS SPOQNE I UNUTRA[WE VREDNOSTI VALUTE
1 televizor = 15 000 dinravnote`ni: 1 $ = 60 DIN1 televizor = 250 $ ako je doma}a valuta PRECEWENAl 1 $ = 50 dinara U IZVOZU: 1 televizor = 250$ = 12 500 din povoqnije je televizor prodati na doma}em tr`i{tu nego ga izvesti U UVOZU: 1 televizor = 250 $ = 12 500 din povoqnije je da se televizor uveze nego da se kupi na doma}em tr`i{tu
1 televizor = 15 000 dinravnote`ni: 1 $ = 60 DIN1 televizor = 250 $ Ako je doma}a valuta valuta POTCEWENA: 1 $ = =70 din u IZVOZU: 1 televizor = 250 $ = 17 500 din. povoqnije je da se televizor izveze po 17 500 din nego proda na doma}em tr`i{tu u UVOZU: 1 televizor = 250$ = 17 500 din. povoqnije je da se televizor kupi na doma}em tr`i{tu za 15 000 din nego uveze
PRECEWENA VALUTA stimuli{e uvoz destimuli{e izvoz stvara deficit platnog bilansa smawuje suficit platnog bilansa ANTIZA[TITNI EFEKAT DEVALVACIJA POTCEWENA VALUTA destimuli{e uvoz stimuli{e izvoz ssmawuje deficit platnog bilansa pove}ava suficit platnog bilansa ZA[TITNI EFEKAT REVALVACIJA
RE[AVAWE PROBLEMA PRECEWENE VALUTE DEPRESIJACIJA - smawewe vrednosti nacionalne valute kod fluktuiraju}eg deviznog kursa DEVALVACIJA - mera monetarnih vlasti kojom se smawuje vrednost nacionalne valute (zakonsko smawewe). - kod fiksnog deviznog kursa
USLOVI ZA DEVALVACIJU • Stabilna ekonomska situacija (niska stopa inflacije, niska stopa nezaposlenosti) • Visoki koeficijenti cenovne elasti~nosti ponude i tra`we • Zna~ajne rezerve robe za izvoz • Slobodni kapaciteti i fleksibilnost privredne strukture i organizacije preduze}a • Realno odmerena devalvacija • Da druge zemqe ne sprovedu devalvaciju • Da devalvacija bude nenajavqena