230 likes | 352 Views
Hva skal til? Elementer til en handlingsplan for prosesstøttende EPJ. dr.med. Hallvard Lærum Klinisk IKT fagforum. Hva er Klinisk IKT-forum?. Representanter fra hver helseregion med særskilt bakgrunn i helseinformatikk Medlemmer:
E N D
Hva skal til?Elementer til en handlingsplan for prosesstøttende EPJ dr.med. Hallvard Lærum Klinisk IKT fagforum
Hva er Klinisk IKT-forum? • Representanter fra hver helseregion med særskiltbakgrunn i helseinformatikk • Medlemmer: • Leder: Dr.med. Arild Faxvaag, overlege St.Olavs Hospital og leder, Norsk senter for EPJ (NSEP) • Dr.med. Hallvard Lærum, IKT-avdelingen, Oslo Universitetssykehus • Arnt Ole Ree, lege og sjefsrådgiver eHelseavdelingen, RHF Helse Sør-Øst • Rune Pedersen, sykepleier, Helse Nord RHF • Andreas Hering, sykepleier, seksjonsleder Helse Vest IKT • Wenche P. Dehli, sykepleier, klinikkleder kir.klinikk Innlandet Sykehus • Kjell Ingar Bjørnstad, overlege anestesiavdelingen, Østfold sykehus • Bente S.Nedrebø, sykepleier, Gruppeleder Systemansvarlige, Helse Bergen • Sigurd Røtnes, lege og avd.direktør, Helsedirektoratet • Er rådgivende overfor • NIKT prosjekteierforum • AD-møtet (direktører i de regionale helseforetakene) • Utformer prosjektforslag og er styringsgruppe for prosjektene, for eksempel: • tiltak 39, Termer og symboler i brukergrensesnitt i kurvesystemer • tiltak 41, Terminologbinding av arketyper med eksisterende terminologier og SNOMED CT • Har tidligere publisert ”Prosesstøttende EPJ: Bakgrunn, definisjon og målsetninger” (2008)
ProsesstøtteÅ bruke protokoller Bestilling av undersøkelser Henvisning til andre spesialister Booking av timer (rtg, poliklinikk, etc.) Konkret plan for utredning og behandling
Lettere å diskutere med kollegaer ved andre institusjoner Lettere å se den samme informasjonen under diskusjoner ProsesstøtteStøtte for samarbeid Lettere å fordele oppgaver i team, og sørge for at de blir gjennomført
ProsesstøtteStrukturering av informasjon • Noen opplysninger kommer ferdig strukturert • Eks. prøvesvar fra medisinsk biokjemi • Noen opplysninger kommer delvis strukturert, men den vesentlige strukturen forsvinner eller utnyttes ikke • Eks. radiologi svarrapporter, patologi svarrapporter, mikrobiologi svarrapporter • Ingen har gjenkjennbare flagg for normalt/unormalt/usikker tolkning • Noen opplysninger må behandlende lege strukturere selv • Eks. målinger ved klinisk undersøkelse: blodtrykk, puls • Eks. scoringer basert på observasjoner og symptomer Funksjonaliteten for å strukturere informasjon må være rask og presis, og kun anvendes på informasjon som skal gjenbrukes. • Noen opplysninger kommer ferdig strukturert • Eks. prøvesvar fra medisinsk biokjemi • Noen opplysninger kommer delvis strukturert, men den vesentlige strukturen forsvinner eller utnyttes ikke • Eks. radiologi svarrapporter, patologi svarrapporter, mikrobiologi svarrapporter • Ingen har gjenkjennbare flagg for normalt/unormalt/usikker tolkning • Noen opplysninger må behandlende lege strukturere selv • Eks. målinger ved klinisk undersøkelse: blodtrykk, puls • Eks. scoringer basert på observasjoner og symptomer Funksjonaliteten for å strukturere informasjon må være rask og presis, og kun anvendes på informasjon som skal gjenbrukes. • Noen opplysninger kommer ferdig strukturert • Eks. prøvesvar fra medisinsk biokjemi • Noen opplysninger kommer delvis strukturert, men den vesentlige strukturen forsvinner eller utnyttes ikke • Eks. radiologi svarrapporter, patologi svarrapporter, mikrobiologi svarrapporter • Ingen har gjenkjennbare flagg for normalt/unormalt/usikker tolkning • Noen opplysninger må behandlende lege strukturere selv • Eks. målinger ved klinisk undersøkelse: blodtrykk, puls • Eks. scoringer basert på observasjoner og symptomer Funksjonaliteten for å strukturere informasjon må være rask og presis, og kun anvendes på informasjon som skal gjenbrukes. • Noen opplysninger kommer ferdig strukturert • Eks. prøvesvar fra medisinsk biokjemi • Noen opplysninger kommer delvis strukturert, men den vesentlige strukturen forsvinner eller utnyttes ikke • Eks. radiologi svarrapporter, patologi svarrapporter, mikrobiologi svarrapporter • Eks. fravær av gjenkjennbarefelter for normalt/unormalt/usikker tolkning • Noen opplysninger må behandlende lege strukturere selv • Eks. målinger ved manuell klinisk undersøkelse: blodtrykk, puls • Eks. scoringer basert på observasjoner og symptomer • Strukturering er et potensielt tidssluk (1) • Funksjonaliteten må være rask og presis, • Må kun anvendes på informasjon som senere skal gjenbrukes. (1) Kushniruk, A W, D R Kaufman, V L Patel, Y Lévesque, and P Lottin. “Assessment of a Computerized Patient Record System: a Cognitive Approach to Evaluating Medical Technology.” M.D. Computing: Computers in Medical Practice 13, no. 5 (October 1996): 406–415.
Muligheter med struktureringOversikt og trender for en pasient
Muligheter med struktureringKvalitetsregistre For en diagnose eller tilstand For en seksjon eller avdeling
Muligheter med strukturering Forskning og undervisning • Pasientundervisning: Enklere tilgang på pasientinformasjon • Studentundervisning: Enklere å finne pasientkasus egnet for undervisning. • Forskning: Gjenbruk av (anonymisert) strukturert informasjon fra pasientjournalen • Forskning: Finne pasienter egnet for inklusjon i studier
Muligheter med strukturering Støtte til å ta riktige beslutninger • Ikke bestille den samme undersøkelsen når en identisk akkurat er sendt laboratoriet • Ikke bestille MR på pasienter med implantater som reagerer på magnetisme • Unngå å forskrive medikamenter pasienten er allergisk mot • Også via kryssallergier • Være bevisst om man må velge å kombinere legemidler som har uheldige interaksjoner • Men styre unna hvis man kan • Få tips om tenkelige differensialdiagnoser om man står fast
Elementer i en handlingsplan • Hovedaktiviteter • En plan for standardisering av klinisk innhold • Kunnskapsbasert pasientplanlegging • Klinisk dokumentasjon for oversikt og læring • Strukturering og gjenbruk av pasientopplysninger • Styrket mobilitet og delt virkelighet • Sideaktiviteter • Bedre kommunikasjon mellom organisasjoner • Oppbygging av beslutningsstøtte • Virkemidler for lettere og bedre informasjonssikkerhet • Formidling av ”best practice” metodikk for innføring og organisasjonsendring
HovedaktivitetEn plan for standardisering av klinisk innhold • Sørge for evaluering av kandidater til tverrfaglig norsk standard for klinisk innhold • Sikre faglig forankret valg av norske standarder • Sikre prioritering, finansiering og bestilling av systemendringer fra RHF'ene • Legge til rette for testing systemenes bruk av standardene • Sikre videreutvikling av valgt standard i norsk regi
ForutsetningerHva må standardiseres? • Journal- og dokumentstruktur • En felles generisk dokumentform letter utveksling av informasjon • Dokumenttyper angir innholdet, men trenger vi over 3000? • Kliniske variabler inkl. lab, symptomer og anamnese • Målinger, observasjoner og symptomer • Sykehistorie • Entydig struktur av alle typer laboratoriesvar og radiologi • Struktur av sammenstillinger/utvalg • Legemidler • Tidligere sykdommer, diagnoser og kontakter • Sosiale forhold • Kritisk informasjon (CAVE/Allergier) • Protokoller og behandlingslinjer • Format og logisk språk • Innhold: tidspunkt, rekkefølge, beslutningspunkter • Plan, faser, behandlingsmål, resultat, tiltak, oppgaver Med mer…
HovedaktivitetKunnskapsbasert pasientplanlegging • Knytning av pasientdokumentasjon og kunnskapskilde • Utvikling av gjenbrukbare bestillingspakker • Støtte av pasientforløp i en organisasjon • Summariske behandlingslinjer • Detaljerte behandlingslinjer • Støtte av pasientforløp over flere organisasjoner • Summariske behandlingslinjer • Detaljerte behandlingslinjer
HovedaktivitetKlinisk dokumentasjon for oversikt og læring • Felles verktøy for utvikling, lagring og deling av skjema og informasjonssammenstillinger • Utvikling av metoder for valg og bruk av skjema • Utvikling av metoder for avlevering av strukturert info til kvalitetsregistre • Inkludert funksjoner for dialog mellom partene
HovedaktivitetStrukturering og gjenbruk av pasientopplysninger • Utvikling av metoder for å strukturere informasjon ved dokumentasjon • Strukturering av spontant registrert informasjon (notater) • Integrering av strukturert dokumentasjon med fritekst • Integrering av multimedia med annen dokumentasjon • Utvikling av metoder for å vedlikeholde gjenbrukbare lister • Legemidler og annen behandling • Tidligere sykdommer • Sosialt og funksjonsevne • Familieanamnese og genetiske sykdommer • Utvikling av metoder for å velge ut, presentere og gjenbruke pasientopplysninger • Levende oppsummeringer og status presens • Gjenbruk av dokumentasjon og kommunikasjon • Utvalg tilpasset situasjon og problemstilling
HovedaktivitetStyrket mobilitet og delt virkelighet • Mobile løsninger • Utrede tekniske og funksjonelle krav • Innhente erfaringer med eksisterende løsninger • ”Delt virkelighet” • Utrede tekniske og funksjonelle krav • Innhente erfaringer med eksisterende løsninger • Evaluering og kostnadsestimater • Identifisere aktuell teknologi og sørge for at den blir prøvd ut • Innhente teknologiens krav til implementering og vedlikehold • Innføring • Bidra til at det inngås regionale eller nasjonale rammeavtaler med leverandører • Arbeide for prioritering av innkjøps- og innføringsprosjekter for mobile løsninger
Sideaktiviteter 1 av 2 • Oppbygging av beslutningsstøtte • Identifisere de mest aktuelle områdene for beslutningsstøtte • Sikre innholdsstandarder beslutningsstøtten skal bygge på • Sikre tildeling av ansvar for vedlikehold av strukturert kunnskap • Sørge for prioritering, finansiering og bestilling av funksjonalitet i EPJ fra RHF'ene • Virkemidler for lettere og bedre informasjonssikkerhet • Legge til rette for universell autentisering • Utnytte prosesstøtte til mer presis autorisering • Legge bedre til rette for tilgang på tvers • Identifisere mer brukervennlige teknologier for autentisering og registrering av brukernærvær
Sideaktiviteter 2 av 2 • Bedre kommunikasjon mellom organisasjoner • Utrede svakheter og mangler i eksisterende kommunikasjonskanaler, og deres konsekvenser • Formidle og forankre funn hos brukerorganisasjoner, RHF og systemeiere • Formidling av ”best practice” metodikk for innføring og organisasjonsendring • Utredning av erfaringer med ulike metoder for IKT-innføring • Utvikle felles anbefalt metodikk med estimat av ressursbehov • Formidle og forankre metodikk hos systemeiere
Oppsummering • Klinisk IKT-forum har til hensikt å bidra til å realisere visjonene i rapporten om prosesstøttende EPJ • Realisering krever omfattende tiltak på flere områder, og vil ta tid (7-12 år) • Endring av funksjonalitet er nødvendig,men ikke tilstrekkelig • Vi trenger prosjektdeltakere! • Fortrinnsvis klinikere