70 likes | 297 Views
APKLAUSOS METODO SAMPRATA. Apklausa – komunikacijos procesas, kuris nustato šiuos kintamuosius: Asmuo, atliekantis apklausą, vadinamas informacijos gavėj u ar apklausėj u; Žmogus arba grupė, kuriuos apklausia, vadinami respondentais ;
E N D
APKLAUSOS METODO SAMPRATA Apklausa – komunikacijos procesas, kuris nustato šiuos kintamuosius: • Asmuo, atliekantis apklausą, vadinamas informacijos gavėju ar apklausėju; • Žmogus arba grupė, kuriuos apklausia, vadinami respondentais; • Apklausos dažniausiai atliekamosstandartizuotomis metodikomis; • Apklausa atliekama įvairiomis sąlygomis, galinčiomis turėti įtakos jos eigai bei rezultatams; • Apklausa – vienpusė komunikacija, kurią valdo informacijos gavėjas arba apklausėjas.
APKLAUSOS METODAS Apklausėjui keliami tam tikri reikalavimai: • Turi visada prisistatyti, iš kur ir kieno interesams atstovauja; • Trumpai apibūdina apklausos tikslą ir problemą; • Siekia kontakto su apklausiamaisiais, bando įgyti minimalų jų pasitikėjimą (todėl jis turi būti komunikabilus, išsilavinęs, mokėti bendrauti); • Nereiškia savo nuomonės apie užduodamus klausimus nei prieš apklausą, nei jos metu; • Nevertina respondentų atsakymų ir nerodo savo pritarimo arba nepritarimo.
APKLAUSOS METODAS KLAUSIMAI Klausimų tikslas – nuodugniau pažinti tiriamąjį reiškinį, gauti kuo išsamesnės informacijos. Metodologiniai klausimų principai: • K. nukreipiami į esminius žmogaus elgesio ypatumus, jį sąlygojančius veiksnius; • Vartojamos aiškios, suprantamos ir nedviprasmiškos sąvokos; • Nepateikiami dvigubiK.; • K. neturi būti tendencingi;
APKLAUSOS METODAS • Naudojami tikrinamiejiK.; • Pateikiami filtruojantysK.; • Respondentui turi būti sudaryta galimybė išvengti atsakymo; • K. struktūra turi būti paprasta ir aiški; • Vengti klaidingų prielaidų; • Intymesnius klausimus siūloma formuluoti taip: Lyg toje situacijoje būtų tariamas asmuo; Visuomenėje nebūtų aiškios pozicijos tuo K.; Tai nebūtų nukrypimas nuo normos, o plačiai paplitęs reiškinys.
APKLAUSOS METODAS Pagal K. pateikimo formą, galimi jų tipizavimo atvejai: Atviri K.Jie neturi galimų atsakymų variantų, todėl respondentui teikia visišką atsakymų laisvę. Tinka tada, kai norima išžvalgyti problemą arba toks K. pateikiamas pirmą kartą ir nėra aiškūs galimi jo atsakymo variantai. Tačiau juos sunku suklasifikuoti ir kiekybiškai įvertinti. Uždari K. Jie susideda iš dviejų skirtingų komponentų: a) klausiamosios dalies; b) atsakymų dalies.
APKLAUSOS METODAS Respondentas turi pasirinkti vieną galimų atsakymo variantų, todėl jam lengviau padaryti sprendimą. Tačiau išlieka paviršutiniškumo galimybė renkantis atsakymą. Mišrūs K. Dažnai dominuoja kombinuoti, uždaros ir atviros formos, K. Baigus uždaros formos K., paliekama vietos respondentui išsakyti savą nuomonę. Tai leidžia respondentui pasakyti tai, ko dėl uždaro K. ribotumo jis negalėjo padaryti.