360 likes | 584 Views
Karbon og perm liv (Invertebrat oppsummering og planter) Time 13. Svamper Porifera Nesledyr Coelenterata (polyppdyr) Flatormer Mosdyr Bryozoans Rundormer Hjuldyr Armfotinger Brachiopods Bløtdyr Molluscs Leddormer Annelida Leddyr Arthropoda Pigghuder Echinoderms
E N D
Karbon og perm liv(Invertebrat oppsummering og planter)Time 13
Svamper Porifera Nesledyr Coelenterata (polyppdyr) Flatormer Mosdyr Bryozoans Rundormer Hjuldyr Armfotinger Brachiopods Bløtdyr Molluscs Leddormer Annelida Leddyr Arthropoda Pigghuder Echinoderms Hemichordater Hemichordata Ryggstrengdyr Chordater Virveldyr Vertebrates Dyreriket, de viktigste rekkene (phylum)
Cnidaria med nesleceller Hydrozoa Stormaneter Koraller (Antozoa) Nesledyr (Polyppdyr eller sekkdyr)Coelenterata Fra Løvlie & Sirevåg1997
Tabulate korallformer Heliolites Solkorall Syringopora Rørkorall Halysites Favosites Kjedekorall Bikakekorall Fra Rasmussen 1969
Rugose koraller Koloniformer Enkeltstående Fra Rasmussen 1969
Morfologi hos rugose koraller Fra Black 1970
ScleractiniaTrias til nå Fra Rasmussen 1969
BahamasAcropora palmataDominerende bølgebrytende korall Foto A. Mørk
BryozoerMosdyr Mosdyr er små dyr som vanligvis lever i kolonier. Hvert enkelt dyr er omkring 1 mm oghar en krans av stive fangarmer rundt munnåpningen Fra Løvlie & Sirevåg1997 Mosdyra sitter i små rom av kalk eller hornaktig stoff. Fra Boas-Thomsen 1970
Bløtdyra har en uleddet kropp som helt eller delvis er omgitt av en hudfold. Mange bløtdyr er omgitt av et skall som skilles ut av kjertler i hudfolden På undersiden danner kroppsveggen en muskuløs fot BløtdyrMollusker Fra Løvlie & Sirevåg1997
Molluskklasser Pelecypod LamellibranchBivalve Mussel Shell Clam Cephalopod Chitin Gastropod Scapopod Fra Løvlie & Sirevåg1997
BløtdyrBlekkspruter (cephalopoder)Nautilus Fra Gamlin & Vines 1988 Fra Boas-Thomsen 1970
Blekksprut Blekkspruter har en kropp med tydelig hode med øyne Rundt munnen sitter det fangarmer med sugekopper Bevegelse vedvannjet En kjertel skiller ut blekk når dyret blir skremt Fleste resente former mangler skall eller har innvendigrudimentært skall Fra Løvlie & Sirevåg1997
Nålevende blekkspruter Akkar1 m Fra Løvlie & Sirevåg1997 Nautilus Sepia Spirula Fra Boas-Thomsen 1970 Fra Rasmussen 1969
Tverrsnitt Fra Rasmussen 1969
Aptychus (lokk) Cephalopoder Goniatitt Fra Rasmussen 1969
Goniatitterdevon - perm Fra Rasmussen 1969
Amonitterjura - kritt Fra Rasmussen 1969
Ammonoidutviklingen Fra Rasmussen 1969 Fra Størmer 1966
Ammonitterulike morfologiske varianter Fra Rasmussen 1969
BelemnitterInnvendig skall Fra Rasmussen 1969
Tidlig karbonsk havbunn Fra Wicander & Monroe 2000
Produktide fra karbon Fra Rasmussen 1969 Fra Størmer 1966
Permisk smårev Fra Wicander & Monroe 2000
Innsektene kom med plantene Innsektene var en dominerende terrestrisk gruppe, men er lite kjent fossilt Fra Rudwick 1974
En forutsetning foralt annet liv på land Landplantenes utvikling Devontiden enovergangsperiode Fra Wicander & Monroe 2000
Seinkarbonsk skog Cordaites trær Disse kunne bli opptil 50 m høye Fra Wicander & Monroe 2000
seinkarbonsk skog Store kullsumper Calamites opp til 6 m høye Slektning avkjerringrokk (snelle) Ofte steinkjerner Fra Wicander &Monroe 2000
Permiske bartrær fra Asker Fra Høeg 1966
Før devontiden Alger dominerer Fra underdevon Psilofyter (globalt) Mellomdevon Differensiering av karsporeplanter Overdevon Langt mer avansert flora De tre karsporeplantene er i full utfoldelse Psilofytene borte Første opphopning av landplanter danner KULL (Bjørnøya) Karbon Vidreutvikling av overdevonfloraen Karsporeplantenes høydepunkt Steinkullfloraen høydepunkt i overkarbon (kullsumper dannet i varmt fuktig klima) Klare floraprovinser (glossopteris) Karbonfloraen Lepidofyter Calamiter Cordaiter Pteridostermer Bregner Perm: masseutdøn av planter Tørke (klimaendring) Florautviklingen gjennom tidenedevon - karbon - perm
Utslettelse - “extinctions”:Total forsvinning av arter eller høyere “taxon” slik at de ikke lever videre noen steder Bates & Jackson 1984 Masseutslettelse - “mass extinctions”:Udefinert stor utslettelse-- Omfatter en stor del av artene-- (Big Five) Permisk masseutslettelse
Effektiviteten til utslettelsen 99.9 % av alle arter er utslettet Store 5 = 5% av alle arter (Raup 1991)
Gjennomsnittsarten i havet lever kun omtrent 4 millioner år Det betyr en fornyingsrate på 25% per millioner år Hvis det er i størrelseorden 10 millioner arter på jorda så betyr dette at 2-3 arter naturlig skal dø ut hvert år Sepkoski 1994 Arters levetid
Waves of cosmic radiation produced by supernova explosions (Schindewolf 1954, Krasovskiy & Shklovskiy 1957, Lingiger 1961, Russell & Tucker 1971) Intense volcanisms causing lethal radioactivity (Dyssa et al. 1960) Geomagnetic field reversal (Hays 1971) Bolide impact (De Laubenfels 1956:K-T boundary, McLaren 1970 Frasnian-Famennian) Abrupt change in seawater chemistry (Beurlen 1956) Spillover of cold brackish water from the Arctic Basin (Gartner & Keany 1978) leading to greenhouse effect (McLean 1978) Oppvarming og hydratutslepp Katastrofeteorier om utslettelser; 1950-78
Big 5 Fra Wicander & Monroe 2000
Begrensete kontinentalsokkeler Klimatisk betinget Kontinentkonfigurasjon Havstrøm-mønster Vulkanisme Oppvarming og hydratutslepp Mange nyåpnete nisjer kunne fylles i mesozoikum Den permisk masseutslettelsen