520 likes | 623 Views
A Budapesti Népoktatási Kör. Készítette: Kézér Anna és Tomory Kinga Andragógia BA II. évfolyam Andragógiatörténet és komparatív andragógia 1. Tanár: Kereszty Orsolya 2010. Szeptember 21. A Budapesti Népoktatási Kör megalakulásának előzményei, szerveződésének körülményei és átalakulásai.
E N D
A Budapesti Népoktatási Kör Készítette: Kézér Anna és Tomory Kinga Andragógia BA II. évfolyam Andragógiatörténet és komparatív andragógia 1. Tanár: Kereszty Orsolya 2010. Szeptember 21.
A Budapesti Népoktatási Kör megalakulásának előzményei, szerveződésének körülményei és átalakulásai
A felnőttoktatás kezdetei Eötvös József, a kultuszminiszter • Néptanítók Lapja hírek, tanulmányok • Tanítók gyűlése • A nép aktív részvétele, közreműködése
Küzdelem egy felnőttoktatási törvény megalkotásáértTürr István • 1848-as Szabadságharc katonája, emigráns • Népoktatási szövetségek megszervezése • 1. kör: Baja • Kecskemét, Szabadka, Szeged • Társadalmi együttműködés, összefogás • Analfabetizmus felszámolása Szervezett felnőttoktatás
Irányi Dániel Márciusi ifjak egyike, emigráns. (Franciaország) • Állami szerepvállalás fontossága • 1869-es törvényjavaslat • Anyagi bázis megteremtése • A felnőttoktatás részekre osztása • Nők számára • Földművesek számára • Iparosok számára
Központi Népoktatási Kör 1870. február 27. Pest (Deák Ferenc vezetésével) Elnevezései: • Pesti Népoktatási Kör • Budapesti Népoktatási Kör • Országos Népoktató Egyesület
Elnök: Türr István • Központi, irányító jelleg • Feladat: vidéki egyletek szervezése • Népnevelési • Népművelési • Népoktatási
Irányi II. törvényjavaslata 1870. Március • Oktatási anyag konkretizálása Például: • Olvasás, írás, számolás • Hazai mértékek ismerete • Hazai földleírás és történelem • Mezei gazdálkodás • Polgári jogok és kötelezettségek
Újszerű: férfiak és nők egyenlő bánásmódja • 15 éven aluliak nem tanulhatnak együtt felnőttekkel Eredmény: • Kitörés az analfabéta-oktatás kereteiből • Minőségi fejlődés • Oktatás színvonalának emelkedése
Országos szinten szélesedik a közművelődés. • Állandó közösségek alkotása Pl.: dalárda színjátszókör olvasókör • Könyv- és gyűjteménytárak alakulása (Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár, Budapest képarchívum)
A tanítók társadalmi szerepe • Értelmiséghez tartoznak • Közel állnak a néphez • Cél: a nép felemelkedésének segítése • Társadalmi rang szerzése= szabadság, „védelem” az egyházzal szemben
Eötvös József utódai Eötvös József 1871-ben elhunyt. Az új miniszter: Pauler Tivadar >> 50.000. Ft << (1872) Trefort Ágoston >> 70.000. Ft << (1873)
Budapesti Népoktatási kör • 1872. november 17. Elnök: Türr István Másodelnök: Irányi Dániel Jegyző: Gyulay Béla • Az oktatás ősszel és télen folyt • Heti 3 alkalom este 7-9-ig • Börtönökben, állami fegyházakban is van alapfokú oktatás
A tanfolyam felépítése: 1. Alapfokú képzés az analfabéták számára • Írás, olvasás, számolás magyar és német nyelven 2. Haladó képzés • Számtan, földrajz, történelmi ismeretek Az első 10 évben közel 16000 hallgató vett részt a tanfolyamokon.
Bár sikeresek a képzések, DE • Évről-évre csökken a hallgatók száma • Nem változik jelentősen az analfabéták száma Olyan széleskörűvé vált a felnőttek oktatása, hogy egyre nehezebb az anyagi ellátása.
A népművelés, felnőttneveléselsorvasztása • Állam: egyre kevesebb pénz és befektetett energia • Uralkodó osztály: káros a nép felvilágosítása • Trefort Ágoston megvonja az anyagi támogatást Megszűnik a felnőttoktatás
„Egyedül a műveltségben és az erkölcsben való haladás az a hatalom, mely a népjólét alapját megveti, s az egész beteg társadalmunk helyzetét megváltoztatni képes. Magyarországon a felnőttoktatás nem vezethet eredményre, a cél a magyar nép kulturális felemelkedésének visszaszorítása. „
A Budapesti Népoktatási Kör alapelvei, működése,rendszere, képzései
Fontosabb alapszabályok • § „Pesti Népoktatási Kör” - felnőttek oktatása • § a. Nem, vallás, nemzetiség b. Tagság (alapítók, rendes tagok, pártolók + tiszteletbeli tagok) • § Felolvasások, rendszeres tanfolyamok • § Tárgyak • § Díjmentesség, ellátás
Fontosabb alapszabályok (2) • § • Alkalmas férfiak keresése • Tantermekről való gondoskodás • Előre megegyezés • Felügyelés • Munkák bírálása, pályázatok hirdetése, terjesztés • Jutalmak osztása (dicséretek, oklevelek, díjak, érmek, ajándékok) • § Költségfedezés
Fontosabb alapszabályok (3) • § Évente tisztségválasztási közgyűlés (elnök, alelnök, 1. és 2. jegyző, pénztárnok + 100 tagú központi bizottmány) • § Évente kétszer rendes közgyűlés tanév elején és végén (központi bizottmány működése) • § Mindig nyilvános közgyűlések az általános szótöbbség határoz • § A kör feloszlásáról (tagok 2/3-a megjelenik, ¾-e nyilatkozik) (Pesti Népoktatási Kör, 1871)
A felnőttek oktatása • Békey Imre elnöklete (előzetes tapasztalat nélkül) két fő tanítási kör • Az legelemibb tudás ismerete alapján • Nemek különválasztása • 1. kör: 3 alkalom hetente hétköznapokon este 7-9 • 2. kör: csak ünnep-és vasárnapokon du. 3-5 • Átjárhatóság • Elemi ismeretek tanítása elemi iskolai oktatók 1 Ft/óra • Felnőtt nők tanítása tanítónők
1. évben: tanítás: január/február – július • A fővárosi tanítókon kívül számos más segítő, felolvasó, előadó díjmentesen! (pl. Röser Miklós, Göndöcs Lajos, Aul Sándorné, Hajnal Adolf, …) elismerés jegyzőkönyvileg, dicsérő oklevél • Oktatás felügyelete igazgató-tanítók • Engedély a vallási és közoktatási minisztertől: államérvényes bizonyítvány kiadása záróvizsga
Iskolaév végén – a választmány kiküldött tagjainak iskolalátogatási körútja (oktatás eredményességének felmérése; buzdító hatás) siker! • 1872 – külön olvasókönyv tervezete (Irányi, Zichy, Lederer, Péterfy) használatba is lép • 1890 – a haladó felnőttek számára tan-és olvasókönyv • Kezdők számára is kellene (Péterfy, Vajdafy) „akadályozva voltak”, később: pótolhatóság nem készült el
Max 60 tanuló egy osztályban • Felvétel időkorláttal később jelentkezők új osztályba kerültek
Tanterv és órarend • 1874 – Bója Gergely részletes tanterv és órarend készítése (Bója, Göndöcs, Lederer, Gyulay, …) • Olvasás, írás, számolás, hazai mértékismeretek, természettudományok, történelem, földrajz, fogalmazás, közgazdaság elemei, a polgári jogok és kötelességek ismertetése, rajz • Helyi igény szerint el lehet térni a tantárgyak súlyozottságában • Heti 6 óra (3 x 2) 6 hónapon át 3 órarend:
IV., V., VI. szakasz haladóknál kikérdezés, kezdőknél egy-egy felel • Írás, olvasás, fogalmazás: • Eleinte: az olvasottak lemásolása, később tollbamondás • Ezután eleinte: számlák, szállítólevelek, nyugták írása könyvből (1 tanuló a táblánál), később maguktól • Házi feladat adása: néhány olvasmány elolvasása, kijegyzetelése • Számtan: • Mértékek ismerete • Alapműveletek tanítása alkalmazott példákon keresztül • Házi feladat adása: példák gyakorlása
Természetrajz: • Az országok főterményeinek, művelésüknek, használatuknak, hasznuknak ismerete • Földrajz • A föld, a nap, a hold, a csillagok alapvető ismerete, az égtájak, hazai és külföldi városok nevezetesebb helyeinek, városainak áttekintése; térképhasználat • Történelem • A földrajz tárgyához kapcsolódik, rendszeres, önálló tanítása kizárva • Természettan • Természeti jelenségek magyarázata, kísérletezés, babonák káros hatásainak elmagyarázása
Fogalmazás • Másolás, majd tollbamondás, majd emlékezetből • Nyelvtan tanítása csak helyesírás szintjén, gyakorlat közben • Tanítói felolvasás „értelem szerinti olvasás” • Írásfüzetek kicserélése kül. kézírások olvasása • Számtan • Római számjegyek, tízes számrendszer, törtek • Mértékrendszer • Kamatszámítás • Olvasás • Olvasókönyv + más művek a tanító ajánlásával • Külön előadás tartása pl. embertanból, egészségtanból, nemzetgazdaságtanból
Csoportos tanulás a hatékonyabb • Október/november – április vége/május/június • Dr. Reich Ádám dr. Kresz Géza „Balesetekben való rögtöni segítségnyújtásról” c. könyve • A mentő-egyesület külön előadása • Ünnepélyek, hangversenyek rendezése a hallgatóknak, színházi ingyen-jegyek biztosítása (Gyulay, 1891)
46 év alatt: 50000 felnőtt tanult meg írni, olvasni, számolni • 1915/16 – a rokkantképzés megindulása (több mint 2000 rokkant és lábadozó katona tanult) • Az egyesület tanulóinak száma: (Pesti Népoktatási Kör, 1871)
Hallgatók adatai: • Főként helybeliek • Főként magyar anyanyelvűek • <20; 20-30 • Főként munkanélküliek (állami segélyezés) (Gyulay, 1891)
Magyar nyelvi tanfolyamok • 1877 – Irányi Dániel – idegen ajkúak számára • Heti 2 x 2 óra • Tanulók: katonák, vasúti és gyári dolgozók, gépészek, iparossegédek • Üzleti tanfolyamok • 1890 – dr. Verédy Károly • A nők között népszerű • Felvétel 15 évnél idősebb, és már elvégezte a VI. elemi, vagy a II. polgári osztályt
Vasárnapi tanfolyamok • Munkások vasárnapi szabadidejének hasznos eltöltése végett (újbóli kiterjesztés) • Vasárnap délután 2-4-ig • Tudás, ismeretek kiszélesítése (feltétel: írni-, olvasni- tudás) • Nem volt hosszú életű (szabadidő…) • A honvédség oktatása • 1872 (Zichy Antal kérvénye) honvédelmi miniszter utasítása • Szigorú parancsnoki ellenőrzés • Olvasás, írás, számolás
Raboktatás • Cél: erkölcsi nevelés és elhelyezkedési lehetőségek • Alkalmatlan helyiségek Irányi intézkedése • 1872 – az Állami Fegyházban is • Eleinte: naponta heti 3-szor 1881 – dologház megszűnése 1882 – Rabsegélyező Egyesület • Népkönyvtárak • 1871 – Maár Péter indítványa: • Közhasznú könyvek, alsó-és középréteg, könyvtár • Városi könyvtár anyagi gondok miatt nem jött létre • 1895 – Gyulay Béla indítványa: a Kör maga bocsássa a tanulók rendelkezésére a könyveket
Művelődési csarnokok • 1873 – Lederer Ábrahám felvetése – a fizikai munkát végzők is részesüljenek szellemi oktatásban (munka + műveltség) szükséges: felolvasási csarnokok építése • Alapismereteken túli képzés • Kritériumok: hallgatóság, előadók-felolvasók, helyiség • 1895 – A Magyar Iskolaegyesület népkaszinók a népkonyhák helyiségeiben felolvasások, előadások otthona
Háztartási tanfolyamok • 1895 – Gyulay Béla – fiatal lányokat a háztartás vezetésére oktatni (sok munka miatt nem tanulják meg) • Megvalósulás: nők számára tartott tanfolyamok vasárnap délutánonként (Gyulai, 1891)