330 likes | 485 Views
SAMOMORILNOST MED STAROSTNIKI. asist.Darinka Klančar. SAMOMORILNOST V SLOVENIJI samomorilni količnik = št samomorov /100.000 prebivalcev. ZAKAJ RAZLIKE V SAMOMORILNOSTI MED NARODI?. Nemo omnia potest scire M. Terenzio Varrone
E N D
SAMOMORILNOST MED STAROSTNIKI asist.Darinka Klančar
SAMOMORILNOST V SLOVENIJIsamomorilni količnik = št samomorov /100.000 prebivalcev
ZAKAJ RAZLIKE V SAMOMORILNOSTI MED NARODI? Nemo omnia potest scire M. Terenzio Varrone Španija,Italija,Grčija Litva,Rusija,Ukrajina manj kot 10 samomorov več kot 35 samomorov na 100.000 prebivalcev na 100.000 prebivalcev
DEJSTVA • Samomorilno vedenje je posledica prepletanja genskih dejavnikov in vplivov okolja • Rastoče pogostosti samomorov ni uspelo še nikomur obrniti navzdol(Poeldinger) • Človek se osvobodi samomorilnih teženj šele, ko zna sprejeti trpljenje,starost, bolezen in smrt kot neizbežno ceno naše eksistence(Milčinski)
SAMOMOR MED STAROSTNIKI • Epidemiologija • Značilnosti samomora med starostniki • Oblike samomorilnega vedenja • Dejavniki tveganja za samomor • Preprečevanje samomora • Vloga zdravnika družinske medicine
EPIDEMIOLOGIJA • Upadanje samomorilnega količnika v smeri SV-JZ • V Sloveniji delež starejših od 65 let raste • Število samomorov med starejšimi od 65 let narašča
Značilnosti samomora med starostniki • Samomorilni količnik med starostniki je višji kot v splošni populaciji (moški-nad 90, ženske- nad 20) • Samomorilni poskusi se pri starejših osebah pogosteje končajo s smrtjo • Razmerje med samomori moških in žensk pri starejših osebah je skoraj 5:1
Oblike samomorilnega vedenja • Samomorilne misli • Obupanost, posredno samopoškodbeno vedenje • Samomorilni poskusi
Samomorilne misli • Samomorilna razmišljanja pogosto prepoznana pri osebah s telesno prizadetostjo, bolečinskim sidromom institucionalizacijo • Samomorilna razmišljanja premalokrat prepoznana pri osebah z depresijo (težavnost pri prepoznavanju)
Obupanost, posredno samopoškodbeno vedenje • 15,5 % starostnikov je obupanih(1) • Obupanost povzroča predčasno prenehanje zdravljenja • Posredno samopoškodbeno vedenje-odklanjanje hrane in zdravil povečujeta smrtnost (posredni samomor) • __________________________ (1)Pearson:J.L.Bown Gr.:Suicide prevetion in late life: directin for science and practise Clin.Psychol Rev 2000, 20: 685-705
Samomorilni poskusi • Se pri starostnikih pogosteje končajo s smrtjo • Zmanjšane telesne zmogljvosti starostnikov • Resneje načrtovani samomoriln oseg • Večja izlacija starostnikov(skrb okolice) • Najpogostejši poskus je zaužitje prevelikih odmerkov zdravil • Najpogostejši povezani z depresijo,socialno izoliranostjo, samskostjo(2) ______________________________________________________ (2)Draper B: Attempt suicide in old age.Int J Geriatr Psych 1996; 18:257-260
Dejavniki tveganja za samomor • Duševne motnje • Osebnostne lastnosti • Socialni dejavniki • Telesna obolenja
Duševne motnje • Depresivna motnja • Sindrom odvisnosti od alkohola in drugih psihoaktivnih substanc • Demenca
DEPRESIJA PRI STAROSTNIKU • Depresija je pogosteje povezana s samomorilnostjo pri starejših kot v mlajši populaciji(70%) • Klinična slika depresije pri starostniku ni tipična(skrivanje za telesnimi simptomi) • Depresija starostnika ostaja pri svojcih in zdravniku neprepoznana
Sindrom odvisnosti od alkohola in drugih psihoaktivnih substanc • Majši vpliv kot duševna motnja • prepoznavanje odvisnosti težavnejše kot pri mlajših • Pogosto socialni umik
Demenca • Vloga pri samomoru še nepojasnjena • Nebogljeost zaradi intelektualnega in spominskega upada • Prepletanje z depresijo • Manjša sposobnost za izvedbo samomora
Osebnostne lastnosti • Plahost, nezaupljivost, pretirana zaskrbljenost za zdravje • Čustvena labilnost • Motnje v izražanju občutij • Težave v navezovanju stikov z okoljem
Socialni dejavniki • Osamljenost • Izguba bližnje osebe • Socialna izolacija
Telesna obolenjapovzročajo zmanjšano funkcionalno zmogljivost, odvisnost od drug osebe • Kronični bolečinski sindrom • Onkološke bolezni • Bolezni CŽS • Bolezni KVS • Revatična obolenja Ponavadi dejavnik tveganja le ob hkratni prisotnosti depresije
Preprečevanje samomora • Splošna preventiva samomora • Posredna preventiva samomora • Ukrepi v primarnem zdravstvu • Organizacija pomoči na terenu
Splošna preventiva samomora=razreševanje splošnih problemov • Razreševanje psihosocialnih problemov • osamljenost • revščina • odvisnost od drugih • omejena gibljivost • Zmanjšanje možnosti samopoškodovanja • Kontrola nad nošenejem orožja • Omejen dostop do zdravil
Posredna preventiva samomora=skrb za rizične skupine • Ohranjanje čustvenih in socialnih sposobnosti starostnikov • Destigmatizacija duševnih bolezni • Sodelovanje med različnimi organizacijami • Mehki prehodi med raznimi oblikami pomoči
Ukrepi v primarnem zdravstvu • Prepoznavanje depresije • Zdravljenje depresije • Ocena samomorilnosti, obupanosti, zlorabe zdravil , funkcionalnih sposobnosti starostnikov • Ocena možnih oblik pomoči, socialne podpore • Sodelovanje s sekundarnim nivojem
Depresija pri starostniku • 43-76 % starostnikov je 30 dni pred samomorom obiskalo osebnega zdravnika(3) • Depresija je najpogostejša duševna motnja povezana s samomorom starostnikov • Bolnik ne opisuje depresivnega razpoloženja(samo 25% išče pomoč) • povdarja telesne simptome _____________________________ (3)Convell Y.:Suicide in later life: A reciew and recomendation for prevention. Suicide Life-threat 2001; 31 (suppl)
Geriatrična lestvica depresivnosti Orientacijska ocena depresije pri starostniku
Ostale oblike pomoči na terenu • Skupine za samopomoč • Dnevni centri • Stalna telefonska pomoč • Organizacija pomoči na domu(prostovoljci)
Stanje v Sloveniji • Organizirane pomoči na terenu ni • Pokritost s patronažno službo • Pokritost s socialno službo • Dostopnost do zdravnikov splošne /družinske medicine • Dostopnost do specialistov • Koordinacija?
ministrstva DRŽAVA fakultete ZDRAVSTVO-SEKUNDARNI,TERCIARNI NIVO zelo ogroženi srednje ogroženi KRIZNI CENTER TIM REGIJA malo ogroženi terciarna lokalna skupnost sekundarna DRUŽINSKI ZDRAVNIK primarna DRUGE INŠTITUCIJE PREVENTIVA
Glavne ovire pri uspešnosti zniževanja samomorilnosti med starostniki • Ni nacionalnega programa • Ni definiranih nivojev oskrbe • Ni smernic • Ni povezave med nivoji oskrbe • Ni študij ozr sistematičnega spremljanja
Vloga zdravnika družinske medicine • Prvi stik z bolnikom • V človeka usmerjena oskrba • Celovito reševanje problemov • Vodenje akutnih in kroničnih stanj • Usmerjenost v skupnost
V osnovi obstaja samo ena stvar, ki nam je v življenju zares pomembna: naše psihično doživljanje.Kakorkoli že, pa so mehanizmi tega bili in še vedno so, zaviti v profano nejasnosti I.P Pavlov