370 likes | 737 Views
Å tenke sosiologisk. Bauman snakker om menneskene som påvirker oss (enten de er fjerne eller nære) Dette handler om sosiale strukturer. Hvordan vi påvirkes og formes av dem. Strukturbegrepet =mønstre (for samhandlingen (interaksjonen)). Økte stereotypier Mindre empati Grovere kategorier.
E N D
Å tenke sosiologisk Bauman snakker om menneskene som påvirker oss (enten de er fjerne eller nære) Dette handler om sosiale strukturer. Hvordan vi påvirkes og formes av dem. Strukturbegrepet =mønstre (for samhandlingen (interaksjonen))
Økte stereotypier Mindre empati Grovere kategorier Handling (spor, overføring av mine fortolkede verdier Jeget Forgjengere Konsosiater (nære) Etterfølgere Tradisjon / historisk hukommelse Interaksjon / kommunikasjon Påvirkning Sosial avstand Samtidige (fjerne)
Brudd i kontinuiteten: Vi og de • Inngruppen • Oss og Vi – ofte familien eller andre primærreasjoner • Utgruppen • De og Dem – andre ofte ”sekundærrelasjoner”
Sosial avstand Utgruppen Inngruppen Sosial konstruksjon S Vi / oss Sosial konstitusjon De / dem ”En gruppe jeg hverken kan eller vil tilhøre” Utgruppa gir / representerer Jegets tilhørighet Tilhørighet Trygghet Nærhet Fortrolighet Lojalitet Ro Forutsigbarhet Klart bilde Positive forventninger Mistenksomhet Motvilje Redsel / frykt Uro Uforutsigbarhet Syndebukk for inngruppens sosiale problemer Kan utgjøre et fiendebilde
Inngruppe – Utgruppe Omtales i finere, mer nyanserte kategorier Kan føle seg truet av utgruppa Samlende fiendlighet overfor utgruppa (etablering av fiendebilder av ”dem”) Preget av ideen om klare – statiske skiller mellom oss og dem Språ / uttrykk / beskrivelser av bestemte Handlinger – som representerer forandring ”Frihetskamper” / krig Demonstranter Revolusjon Vagt bilde Negative forventninger Mistenksomhet Motstand Omtales i form av grove Kategorier Generalisert ”Fremmed” Kan representere trussel mot inngruppa Terrorisme Bråkmakere Opptøyer / revolt
Motsetningen er uoppløselig. Det ene går ikke uten det andre
Mitt klassifiseringsprinsipp for å ordne verden Bruken av ”oss” eller ”vi”: • Det gode – det onde • Kjønn • Klasse • Nasjon
Eksempler (husk at grensene mellom inn- og utgruppa er relative og bevegelige, ikke endelige og statiske! • Barnet som observerer sin ”inngruppe” fra utsiden • Drømmen som løsning – wannabe’s? • Vi i prosjektgruppa skulle møte De innsatte • VI vant, DE tapte (landslagskampen) • JEG FIKK en god karakter, DE GA meg en dårlig • VI ansatte, DE pasientene • VI elever og DERE lærere • Opptattheten av kategorier (Definisjonen av ulike studenter – i en forsamling av studenter – sortere barnevernsstudenter og sosionomstudenter) • Hottentott-venus / Darwin: • ”Normalitet” – det kjente vs det ”abnorme”, det ukjente • Fysisk antropologi / raseforskning / skallemåling
Sosiologi / samholdslære (Durkheim) • Integrering – integrasjon – desintegrasjon • Hva holder et samfunn sammen? (Durkheim) • Høy grad av arbeidsdeling • Organisk solidaritet (prinsippet om forskjell, fotballaget) • Lav grad av arbeidsdeling • Mekanisk solidaritet (prinsippet om likhet, roerne) • 2 revolusjoner • Franske • Trigger / muliggjør sosial / politisk endring • Industrielle • Trigger / muliggjør teknologisk / økonomisk industriell endring
Eks. på avvik som brudd på sosionom-normaliteten (forventningene knyttet til sosionomrollen • Dating av klienter • Kriminell sosionom • Å være naken på jobben • Å jobbe mot de andres måter å utøve yrket på • Tilslag på alle søknader • Eller avslag • Den nye – revolusjonere arbeidsmetoder • ”Farlig konformitet”, lite kritisk vurdering / skjønn / bom
Sosialt avvik • =brudd med forventningene knyttet • til en rolle / en egenskap, f.eks kjønn: • Menn i skjørt • Mozart • Den kvinnelige soldaten • Læreren som sitter under talestolen • Bestemor m bukser • Langt hår på gutter 60-tallet • Gro H. • Homofili i USA el N. frem til 70-tallet • Espen Esther • ”Den første hjemmepappa” • Å jobbe som en av få menn • i en barnehage • -Brudd med forventninger knyttet til helse Sanksjoner / disiplin Mønster = struktur F eks ”kultur”: -Kan ses som mønster av …. Ideer om normalitet – for eks sunne kropper, femininitet, maskulinitet, seksualitet Sosial identitet ( egen oppfatning om hvem vi er ) Normer = regler Verdier = oppfatninger av godt og ondt i et samfunn F. Eks et tradisjonellt heterofilt kjønnsrollemønster som ”idealfamilien” Sosialisering: overføring av kultur –verdier og normer, læring av sosiale ferdigheter Sosial gruppe (lite sosialt system), preget av en fast(ere) interaksjons(samhandlings)struktur Roller = forventninger Knyttet til bestemte posisjoner, oppgaver eller situasjoner i et sosialt system Eks.: i forhold til kjønn Eller førskolelærerprofesjonen Eller foreldrerollen/rollen som mor eller far. Motstand / problem Serie Serialitet
Sosiologi: den generelle samfunnsvitenskapen • Avgrensning av sosiologi fra andre fag • Ulike forståelser av samfunn • Kropp • Maskin • Summen av all interaksjon • Formasjon av institusjoner • Sosiale systemer
Grupper av mennesker • Relasjoner mellom mennesker • Sosial konstruksjon • "stort kompleks av mellommenneskelige forbindelser..." (Interaksjonssystemer)
Interaksjonssystemer • Nasjonalstat • Sosialkontoret • Det psykiatriske sykehuset • Familie • Fokus: menneskelige fellesskap ("sosiale systemer") • Grupper • Organisasjoner
Grunnleggende tema: Sosiale relasjoner, interaksjon (samhandling) og sosiale situasjoner • Definisjon av sosiologien: ”Det systematiske studiet av den sosiale virkelighet. Den samfunnsvitenskapen som systematisk empirisk utforsker og beskriver relasjonene mellom individer eller større og mindre grupper av individer. Sosiologiens mål blir dermed den samlede kunnskapen om mønstrene og prosessene i sosialt liv.”
Sosiologiens tema og definisjon forts. • Legger vekt på den sosiale situasjonen (Max Weber) "En situasjon der menneskene orienterer sine handlinger mot hverandre . -Det vev av meninger, forventninger og handlinger som er et resultat av slike gjensidige orienteringer...”
Virksomheten i barnehagen som eksempel • Sosial samhandling mellom de ulike aktørene • Sosial samhandling - Gjensidig påvirkning - sosial og personlig utvikling - sosial identitet • Sosial gruppe: preget av regelmessig sosial samhandlig • Sosial struktur
utvikling av en egen gruppekultur egne normer og verdier, bestemte forventninger som ikke rettes mot folk utenfor gruppa. • Gruppa ofte sett på som et ”sosialt system” • Mer regelmessig og forutsigbart, tydeligere normer for handlingsmønsteret - tydeligere handlingsmønstre
Andre sosiale systemer / fellesskap • organisasjonen • storsamfunnet • Organisasjon • større • ofte mer målrettet handling og samhandling
Gruppa • Minst to personer (dyade) • = minst én relasjon • ofte definert som mer enn en relasjon (ikke fasitsvar) • Samhandlingen i gruppa er preget av • noe varighet • gjentakelse • samhold (integrasjon)
Gruppa forts. • Grunnenhet i all sosial interaksjon • Primærgrupper (”Den første”) • Vanlig å bruke om familien. P.-preget av følelsesmessig tilknytning, allsidighet, personorientering • Sekundærgrupper • Integrasjonsfaktoren: bestemt oppgave, sakstilknytning, "spesifisitet", saks (objekts) orientering
Inngrupper • Utgrupper • Referansegrupper • Roller, forventninger • Kulturbegrepet: normer, verdier • rett, galt, stygt, pent, nyttig, unyttig,verdifullt og ikke, skikk og bruk, språk, produkter, • Arbeid med barn: kulturoverføring • Kultur - áll menneskelig virksomhet som er lært • Læres gjennnom sosialiseringsprosessen
Andre sentrale fagbegreper / variabler • Sosialisering • Sosial ulikhet, klasser og lag • Kjønn • Det flerkulturelle og multietniske • Samfunnsendringer og barns oppvekstvilkår • Kulturell frisetting
Innse at andres normer, verdier og forestillinger også har noe for seg • = ha flere perspektiver i situasjonsanalyser • vi må med andre ord være litt sosiologer i sosialt arbeid • Perspektiv-poenget • Etnosentrisme og kulturrelativitet
Rollebegrepet, rolleforståelse • Avgrensning av rollebegrepet • definerer den sosiale interaksjonens former (Sulkunen) • Baserer seg på andres forventninger • Internalisering • Gradvis prosess hele livet, der man stadig bytter roller • (Sosialiseringsprosessen) • Internalisering som kroppsliggjørin • Jfr. visse yrker. • Rolleattributter • Markering ved hjelp av tegn • Overgangsriter
Ulike typer roller • Erhvervede i størst grad knyttet til hva vi gjør • Situasjonsbundne • Preedy • Hyggelige, metodiske, fornuftige, katteaktige, skjødesløse og fiskeren Preedy • posisjons- el. stillingsroller (f. eks. knyttet til yrker) • kan ses i sammenheng med sosial mobilitet - (Linton) både som makrofenomen og mikrofenomen • Åpent samf.: stor sosial mobilitet, sosial bevegelse
Ulike typer roller, rollekonflikt forts. • Tilskrevne (statusroller (status quo, preget av stabilitet))
Rollerepertoaret og dets problemer (sosius) • Rollesettet (settet av forventninger til én og samme rolle) • Sosius • Rollekonflikter • Rollesettkonflikter • Sosiuskonflikter
Eksempel: førskolelæreren (Basert på Sataøen og Hyrve, 1994: s. 123)
Fig. Skoleelevens rollesett Referansegruppenes forventninger Inngruppas / ”sammenlikninmgsgruppas” forventninger Utgruppas forventninger Eni gjengen Barnet Klasse-kameraten Eleven Korps-medlemmet Kameraten Vennen Naboensbarn (Sulkunen, 1990)
Sulkunen forts. • Referansegrupper • Reransegrupper - bevegelige, det samme med inn/ og utgrupper • sender forventninger
Rollebalanse og rollekonflikt • fungerer de ulike rollene harmonisk eller står de i motsetning til hverandre? • Samme spm. vedrørende forventningene til en rolle innen samme gruppe
Rollerigiditet (spesielt innen marginal/grenseroller) • Når sosial mobilitet er umulig, men forventningene om det er sterke • fremhevning av rollekjennetegnenes betydning • Uniformshysteriet i Frelsesarmeen • Vaktmesteruniformen eller de hvite frakkene. • "overdrive rollens mest oppskattede sider” • Kvinner som nedtoner sin intelligens og fremhever det mannen liker best • Avgrensninga av rollen nedover • Identifisering med rollen oppover
Rolleforståelse og avvik • stempling • primær- sekundæravvik • Rollen betoner avvik som relasjon, interaksjon, ikke som individuell egenskap
Goffman og dramaturgien • Preedy • Rollen som iakttatt • Rollebevissthet og makt. Definisjon av situasjonen • Opptredener. Masken • Backstage • Frontstage / fasaden • Kulisser • Om å avgi (ikke-trad) og gi inntrykk (trad.)