390 likes | 794 Views
Vještina ispitivanja stranaka , svjedoka i vještaka u sudskom postupku. mr.Jelena Barkić, specijalist kliničke psihologije mr.Ljerka Hajncl, specijalist psihologije rada (2007.). Psihologija svjedočenja. EPIZODIČKO PAMĆENJE je deklarativno dugoročno pamćenje
E N D
Vještina ispitivanja stranaka , svjedoka i vještaka u sudskom postupku mr.Jelena Barkić, specijalist kliničke psihologije mr.Ljerka Hajncl, specijalist psihologije rada (2007.)
Psihologija svjedočenja EPIZODIČKO PAMĆENJE • je deklarativno dugoročno pamćenje • odnosi se na vremensko određivanje toga kada su se događaji zbili (epizode) i njihovo vremensko –prostorno povezivanje • određuje ga gdje i kada je neka informacija usvojena • Problem svjedočenja u uskoj povezanosti sa svojstvima epizodičkog pamćenja
Čimbenici koji utječu na dosjećanje/ točnost epizodičkog pamćenja • Pažnja i dubina obrade informacija • Dob • Kontekst (emocije, raspoloženje, fiziološko stanje, osobine ličnosti) • Vrijeme između događaja i dosjećanja • Razinapobuđenosti
Informacije epizodičkog pamćenja • organizirane su kronološki i ili spacijalno • osjetljive na interferenciju (čitanje , razgovor) • nalaze se uz svjestan napor • rekonstruktivne su = praznine u sjećanju se nesvjesno popunjavaju sadržajima umetnutim na temelju prethodnog znanja i pretpostavki o tome što se dogodilo
Obilježja standardnog policijskog intervjua (Fisher i sur.1987. i Georg 1991.) • Prekidanje odgovora svjedoka • Obrazac pitanje-odgovor • Neprimjeren redoslijed pitanja • Negativne formulacije • Usmjeravajuća i sugestivna pitanja • Neprimjeren rječnik • Procjenjivačke primjedbe • Propust analize detalja • Zanemarivanje auditivnih informacija
Vrste pitanja • Opća pitanja • Fokusiran pitanja (ljudi, okolnosti, događaji) • Pitanja višestrukog izbora • Da-ne pitanja • Sugestivna pitanja
Vrste sugestivnih pitanja (Roso ,1995.) • Potpuno disjunktivna (dopušta samo odgovor Da ili Ne) Je li XY platio račun ili ne? • Nepotpuno disjunktivna (dopušta više ponuđenih alternativa) Je li XY platio račun, molio odgodu plaćanja ili odbio platiti račun?
Espektativna / očekujuća (upućuju upitanog na odgovor koji se očekuje) Zar ne, vi niste odbili platiti račun ? • Odlučna (naslućuje se željeni odgovor) Jeste li odbili platiti račun? • Kapciozna / obmanjujuća Kako je XY odbio platiti račun? (iako prethodno nije utvrđeno da je XY odbio platiti račun)
Kako do istinite izjave ? Percepcija Pamćenje Komunikacijske Sposobnosti Kognitivno- moralni čimbenici Motivacija Istinita izjava Neistinita izjava Lažna izjava Način uzimanja izjave
Kognitivni /spoznajni intervju( Ed Geiselman i Ron Fisher 1984.) • Posebna tehnika ispitivanja svjedoka pomoću koje se povećava količina i kvaliteta podataka u odnosu na uobičajene metode ispitivanja • Temeljen na spoznajama o: socijalnim interakcijama (socijalna ф) vještinama komuniciranja epizodičnog pamćenja (kognitivnaф)
Tehnike kognitivnog intervjua • Obnavljanje, oživljavanje konteksta događanja dosjećanje cjelovitije što je kontekst intervjua sličniji situaciji - poticaj mentalnog vraćanja na mjesto, u vrijeme događanja • Kompletnost, potpunost, sveobuhvatnost dosjećanja navoditi da se iznesu svi detalji bez svijesti o važnosti
Dosjećanje u obrnutom smjeru, promjena redoslijeda manje pod utjecajem sheme • Promjena perspektive pri dosjećanju mijenjanje mentalne perspektive povećava cjelovitost
Otvorena pitanja Što se dogodilo? Kada se dogodilo? S kim ...? Zašto se dogodilo? Tko ....? Gdje....? Čime.... ? Koga ili što....? Koristiti i: zatvorena pitanja (potpuno ili djelomično disjunktivna Dopunjujuća Precizirajuća Podsjećajuća Kontrolna (izvor spoznaje, ista pitanja u drugom kontekstu ili drukčije formulirana) Zlatna pitanja kriminalistike(Roso , 1995.)
1. Imaju li različite skupine (rasa, spol, religija, političko opredjeljenje, lice) isti položaj pred pravnim sustavom? 2. Koji je utjecaj sociodemografskih obilježja, stavova, uvjerenja i osobina sudaca na presuđivanje Psihološki čimbenici koji utječu na presuđivanje
Psihološki čimbenici koji utječu na presuđivanje Utječu jako : • Spol počinitelja • Rasa počinitelja Nisu važni: • Dob počinitelja • Bračni status počinitelja • Zaposlenje počinitelja
Psihološki čimbenici koji utječu na presuđivanje Utječu slabije: • Starost suca(stariji-pritvor, dulje kazne, stroži prema recidivistima, blaži prema starijima i bijelcima) • Religijsko opredjeljenje suca(veća strogost represivnijih vjera - katolici, baptisti, fundamentalisti) • Političko opredjeljenje • Suci prije državni odvjetnici(stroži kod žena i u djelima nasilja; blaži u imovinskim deliktima i kod ovisnika) • Spol suca(sutkinje strože, suci nisu blaži prema ženskom spolu) • Ličnost suca(stroži- autoritarni, unutarnji lokus kontrole)
Kriteriji vjerodostojnosti iskaza • 1950-tih Undeutch-ova hipoteza: izjave temeljene na mašti, iluziji ili laži razlikuju se po sadržaju i kvaliteti od izjava temeljenih na stvarno proživljenim događajima Procjena vjerodostojnosti izjave (Statement Validity Assesment SVA ) Kriterijski temeljena sadržajna analiza (Criteria-based Content Analysis-CBCA )
Lista za procjenu vjerodostojnosti izjave ( SVA) Psihološke karakteristike • 1.Prikladnost jezika i znanja • 2.Prikladnost emocija • 3.Podložnost sugestiji
Lista za procjenu vjerodostojnosti izjave ( SVA) Karakteristike provedenog intervjua • 4. Postojanje navodećih, sugestivnih pitanja ili neodgovarajuća metoda ispitivanja (obećavanje nagrade, prijetnja kaznom) • 5. općenita primjerenost intervjua
Lista za procjenu vjerodostojnosti izjave ( SVA) Motivacija • 6. Motivi za prijavu, svjedočenje... • 7. Kontekst otkrivanja ili prijave • 8. Pritisci da se lažno svjedoči
Lista za procjenu vjerodostojnosti izjave ( SVA) Pitanja vezana uz istragu • 9. Konzistentnost s prirodnim zakonitostima • 10. Konzistentnost s drugim izjavama, s drugim dokazima
Kriteriji vjerodostojnosti iskaza I Kriteriji za analizu općih kriterija izjave: 1. Logička struktura 2. Nestrukturirana produkcija (stil i redoslijed s neorganiziranošću i digresijama) 3. Opširnost detalja (specifičnost opisa mjesta vremena osoba, objekata, događaja)
Kriteriji vjerodostojnoti iskaza II Kriteriji za analizu specifičnih sadržaja izjave: 4. Povezanost s kontekstom (vremenska i prostorno i s drugim događajima) 5. Opis interakcija (postupci i reakcije, razgovor) 6. Reprodukcija razgovora 7. Neočekivane komplikacije tijekom djela
Kriteriji vjerodostojnoti iskaza III Kriteriji za analizu posebnosti sadržaja: 8. Neobični detalji 9. Preobilnost detaljima 10. Krivo razumijevanje točno reproduciranih detalja 11. Povezane vanjske asocijacije 12. Navodi o subjektivnom psihičkom stanju 13. Atribucija psihičkog stanja druge strane/počinitelja
Kriteriji vjerodostojnoti iskaza IV Kriteriji za analizu sadržaja vezanog uz motivaciju: 14. Spontane ispravke 15. Priznavanje nedostataka sjećanja ili znanja o nekom dijelu događaja 16. Postavljanje sumnje u vlastito svjedočenje 17. Samoosuđivanje 18. Nalaženje isprike za drugu stanu/počinitelja
Kriteriji vjerodostojnosti iskaza V Kriteriji za analizu sadržajnih elemenata specifičnih za kriminalno djelo: 19.Detalji karakteristični za kazneno djelo Minimalni rezultat da bi izjava bila vjerodostojna = 7 bodova (prvih 5 plus još 2)
Subjektivni i objektivni pokazatelji laži Subjektivni indikatori laži = uvjerenja ljudi o tome što su indikatori laži =znakovi, sterotipi koje ljudi drže korisnim u procjeni iskrenosti LAŽ - NEVERBALNO : Izbjegavanje pogleda Više pokreta TJESKOBA Dugo vremena za odgovor Zamuckivanje Povišen ton glasa LAŽ
Subjektivni i objektivni pokazatelji laži Objektivni pokazatelji laži = sistematske razlike u verbalnom i neverbalnom ponašanju kod laganja LAŽ ovisi o : vrsti laži (jednostavne / složene) ulogu (visok / nizak) osobinama ličnosti (kreativnost, inteligencija, niska empatija )
3 pristupa koja objašnjavaju ponašanje ljudi dok lažu EMOCIONALNI • Pri laganju se proživljava strah, krivnja, uzbuđenje • Jačina emocija ovisi o osobinama ličnosti i okolnostima laganja • Povišen ton glasa • Mikro-izrazi • Nestrukturirana produkcija u uzrujanosti
3 pristupa koja objašnjavaju ponašanje ljudi dok lažu KONTROLIRAJUĆI / KONTROLA PONAŠANJA • smanjiti ponašanja za koja se pretpostavljaju da upućuju na laž i povećati učestalost ponašanja koja upućuju na istinu • Kočenje vlastitog ponašanja - nespontanost, rigidnost • Manje pokreta ruku i prstiju • Porast pogrešaka u govoru/ponavljanje • Manje detalja
3 pristupa koja objašnjavaju ponašanje ljudi dok lažu KOGNITIVNI • U laži veliko kognitivno opterećenje da se mora ostaviti što bolji dojam - smanjeno neverbalno • Uložiti trud u normalno ponašanje – pošten i uvjerljiv!! • Ponašanje suprotno stereotipu lažljivca • Rigidno, inhibirano s manje pokreta • Gledati u oči, govoriti fluentno, konstrukcija iskaza koji ostavlja dojam, izostavljanje informacija koje štete slici iskrene osobe, manje spontanih ispravki