240 likes | 426 Views
Tematska konferenca IZVEDBENI KURIKUL. TIMSKO POUČEVANJE. Katja Pavlič Škerjanc, katja.pavlic@zrss.si Ljubljana, 2/7 - 2009. izmenjava idej diskusijske skupine medsebojna opazovanja skupne učne dejavnosti izmenjave učiteljev timsko poučevanje: timsko poučevanje tipa B.
E N D
Tematska konferencaIZVEDBENI KURIKUL TIMSKO POUČEVANJE Katja Pavlič Škerjanc,katja.pavlic@zrss.si Ljubljana, 2/7 - 2009
izmenjava idej diskusijske skupine medsebojna opazovanja skupne učne dejavnosti izmenjave učiteljev timsko poučevanje: timsko poučevanje tipa B SODELOVALNO POUČEVANJE Nobeden od nas ni tako pameten kot mi vsi skupaj. Japonski pregovor ►timsko poučevanje tipa A = INTERAKTIVNO TIMSKO POUČEVANJE
Uspešnost TIMSKEGA POUČEVANJA je odvisna od kakovosti sodelovanja, ključno pa je SKUPNO NAČRTOVANJE. SODELOVALNO POUČEVANJE: SKUPNE FAZE
prostovoljno ali obvezno? občasno ali stalno? intradisciplinarno ali interdisciplinarno? INTERAKTIVNO ali rotacijsko? tandemsko (dva učitelja) ali skupinsko (več učiteljev)? intrakulturalni ali interkulturalni timi? OBVEZNO? v celoti oz. v določenem obsegu: po določbah zakona po navodilih za izvajanje programa določeno s standardi in normativi za izvajanje programov … po propozicijah projekta TIMSKO POUČEVANJE
Iz Pravilnika o normativih in standardih za izvajanje izobraževalnih programov za pridobitev poklicne in srednje strokovne izobrazbe …
Skladnost učnih stilov učiteljev Časovna zahtevnost skupnih priprav velika velika srednja srednja majhna majhna
Timsko poučevanje se ne more kar “zgoditi”, ne more biti naključno (“Pa dajva narediti nekaj skupaj!”) in izvedeno “po občutku”. Timsko poučevanje mora biti: OSMIŠLJENO načrtno sistematično (strukturirano) POSTOPNO (procesno) razvojno(akcijsko raziskovanje) PRIPRAVA NA VPELJAVO TIMSKEGA POUČEVANJA Vpeljava timskega poučevanja tudi ne more biti frontalna in hitra, ampak postopna in počasna – poteka naj z “otroškimi koraki” (t.i. baby step implementation)
Priprava na vpeljavo timskega poučevanja NUJNI POGOJI • Na ravni šole kot celote: • Prepričanje v SMISELNOST • na vseh ravneh, od vodstva • šole do posameznega • učitelja • ORGANIZACIJSKE • (z)možnosti: • Fleksibilna organizacija učnega procesa • Ustrezna organizacija dela (reinterpretacija organizacije delovnega časa) • Prostorske zmožnosti • KADROVSKE (z)možnost NA RAVNI ŠOLE: NA RAVNI UČITELJEV oz. TIMOV UČITELJEV: Psihološka Didaktična • Strateška • postopnost • procesnost • razvojnost • Operativna(= organizacijska)
KADROVSKE (Z)MOŽNOSTI Vpeljava timskega poučevanja: Od odpora oz. nerazumevanja do sprejema in izvajanja Usposabljanje: Pedagoško-psihološka znanja za timsko delo Didaktična znanja Socialne veščine Zagotovitev zunanjih pogojev:Organizacijske in finančne možnosti
SITO SMISELNOSTI Kaj bom raje naredil/-a skupaj s kolegico oz. kolegom kot sam-a? Osmislitev medpredmetnega sodelovanja in timskega poučevanja “Nekaj, česar sam ne morem narediti.” “Nekaj, česar sam ne morem narediti tako dobro.”
Izhodišča za vpeljavo interaktivnega TP na ravni šole: CILJI?
Temeljna priporočila za izvajanje interaktivnega timskega poučevanja: • čim bolj stalni poučevalni timi (dvojice/tandemi) • čim manj različnih partnerjev v istem (krajšem) časovnem obdobju (dan, teden, mesec) • čim bolj stabilen in vnaprej določen časza izvajanje TP (za vse tri faze: skupno načrtovanje, skupno izvajanje, skupna refleksija/evalvacija), po možnosti v letnem urniku, vendar s fleksibilno možnostjo izvedbe • čim manj naključnega, zadnji trenutek dogovorjenega TP • čim manj TP po sistemu “vsi enkrat v letu” (“Enkrat ni nobenkrat!!!”)
PRIPRAVA NA INTERAKTIVNO TIMSKO POUČEVANJE Učitelja se odločata za različne oblike timskega poučevanja glede na učne cilje, upoštevaje: • svoje osebnostne lastnosti, • svoj pedagoški credo (prepričanja in stališča v zvezi s poučevanjem, t.i. teaching philosophy) • svoje prednosti in slabosti, ter • zmožnosti, učne stile, predznanje, interese itd. svojih dijakov. empatija - empatija - empatija
RAZVOJNE FAZE INTERAKTIVNEGA TIMSKEGA POUČEVANJA • Začetna faza:uvajalno obdobje načrtnega in sistematičnega medsebojnega spoznavanja pred začetkom izvajanja timskega poučevanja nujno vključuje tudi vzajemno opazovanje pouka in oblikovanja temeljnih dogovorov za timsko delo. Kompromisna faza:obdobje iskanja in preskušanja različnih rešitev in pristopov, oblikovanja “pravil timskega dela” oz. dogovora o sodelovanju Sodelovalna faza: obdobje usklajenosti; oba součitelja čutita, da “skupaj dosežeta več, kot bi vsak sam”.
PRIMER 1: Izenačevanje vstopnega znanja dijakov? CILJ: • Zmanjševanje razlik v vstopnem znanju dijakov pri obveznih maturitetnih predmetih(sl - ma - an) • Različici: pri dveh/enem (?) maturitenem predmetu Podobno: • Zmanjševanje razlik pri izstopnem znanju dijakov (priprave na maturo ) • Odpravljanje razlik v znanju dijakom pred koncem/po koncu ocenjevalnega obdobja … OBLIKA: • diferencirano TP • intradisciplinarno TP • stalni timi Izvedba in organizacija: • 10% ur (?) sl – ma – an (?) v vseh (?) oddelkih prvega letnika se izvede v obliki diferenciranega TP; • v vsakem oddelku se oblikujejo stalni poučevalni timi (“matični” učitelj + “gostujoči/drugi” učitelj); • vključitev v urnik: “gostujoči” učitelj ima v času 1 od tedenskih ur predmeta v oddelku, kamor je razporejen, okno v urniku …
Diferencirano timsko poučevanje • Oddelek se RAZDELI na dve skupini. Pouk se praviloma izvaja v ločenih prostorih (zunanja delitev). • Delitev v skupinetemeljinapredznanju oz. zmožnostihučencev, njihovih učnih stilih, interesih ipd. Vsak učitelj poučuje svojo skupino, a z diferenciranimi cilji, vsebinami, dejavnostmi itd. ( dopolnilno, dodatno, ponovitveno timsko poučevanje)
PRIMER 2: Podpora sodobni obliki učenja in poučevanja? CILJ: • Vpeljava aktivne oblike pouka (projektni pristop) in alternativne metode ocenjevanja OBLIKA: • paralelno TP • intradisciplinarno TP • stalni (oddelčni) tim-i Izvedba in organizacija: • določeno število ur predmeta (npr. 7 -15, odvisno od zahtevnosti projekta), pri katerem se bo uvedel projektni pristop, se v določenem oddelku izvede v obliki paralenega TP; • oblikuje se stalni poučevalni timi (“matični” učitelj + “gostujoči/drugi” učitelj); • vključitev v urnik: obvezne so dvojne (t.i. blok) ure; “gostujoči” učitelj ima v času pouka predmeta v oddelku, kjer je drugi učitelj; vsaj 2 uri okno (obe, če gre za 70-urni predmet)
Paralelno timsko poučevanje • Oddelek se RAZDELI na dve skupini. Pouk se praviloma izvaja v ločenih prostorih (zunanja delitev). • Vsak učitelj poučuje svojo skupino, da doseže ISTE UČNE CILJE na osnovi iste učne snovi in praviloma ob enakih učnih dejavnostih (kadar učna metoda, npr. projektni pristop, terja manjše skupine učencev ipd.)
PRIMER 3: Izvajanje interdisciplinarnega pouka ? CILJ: • Izvajanje interdisciplinernega pouka OBLIKA: • kolaborativno TP, tradicionalno TP, komplementarno TP, alternacijsko TP • interdisciplinarno TP • stalni (oddelčni) timi Izvedba in organizacija: • v vsakem oddelku se oblikujejo stalni poučevalni timi učiteljev dveh različnih predmetov; • vključitev v urnik: po 1 ura obeh predmetov se vsaj enkrat na teden uvrsti v urnik na isti dan in zaporedno; vsak učitelj ima v času, ko se izvaja drugi od partnerskih predmetov, okno …; kadar izvajata pouk interdisciplinarno, ga izvedeta skupaj v obliki blok ure …; to omogoči tudi sodobnejše didaktične pristope in alternativne metode ocenjevanja …
Kolaborativno timsko poučevanje • Dvaučitelja SOČASNO poučujeta V NENEHNEM MEDSEBOJNEM DIALOGU. • Poukpraviloma načrtujeta in izvedetaponačelihsodelovalnegaučenja(delo v skupinah z ustrezno izbiro dejavnosti in strukturo nalog itd.). • Odigrata npr. prizor iz drame, simulirata debato o aktualnem političnem vprašanju itd.
Tradicionalno timsko poučevanje • Dva učitelja poučujetaSOČASNO in VZPOREDNO, a izvajata RAZLIČNE, vendar soodvisne UČNE DEJAVNOSTI. Eden npr. ustno razlaga novo snov, drugi na tablo ali prosojnico riše miselni vzorec za razlagano snov; eden na tablo ali prosojnico rešuje matematično enačbo, drugi pojasnjuje miselni proces ipd.
Komplementarno - alternacijsko TP • Dvaučiteljapoučujeta SOČASNO in VZPOREDNO, a izvajata RAZLIČNE in le posredno povezane dejavnosti. Eden izvaja učni proces, drugi kroži in nadzoruje, kako dijaki delajo. - Eden izvaja učni proces za večino dijakov, drugi pomaga tistim, ki ne sledijo ritmu in tempu učne ure, da lažje dohajajo druge. • Dva učitelja SOČASNO, a ZAPOREDNO poučujeta tako, da • si RAZDELITA učne dejavnosti oz. faze učnega procesa ali pa • ISTE ali RAZLIČNE dejavnosti izvajata z različnimi podskupinami dijakov, ki rotirajo med njima. Eden npr. uvede in razloži novo učno snov, drugi jo z učenci ponavlja in utrjuje itd. - t.i. notranja rotacijarotirajo lahko tudi dijaki od enega učitelja do drugega, kadar gre za delo v manjših skupinah.