160 likes | 452 Views
Fokus på risiko og beredskap i hverdagen og ved krise. Personalmøter Karuss 26.09.11 Skårungen 27.09.11. Det aller viktigste for foreldre og personalet…. BARNAS SIKKERHET. Kort bakgrunn . HMS- håndbok Kristiansand kommune.
E N D
Fokus på risiko og beredskap i hverdagen og ved krise Personalmøter Karuss 26.09.11 Skårungen 27.09.11
Det aller viktigste for foreldre og personalet… BARNAS SIKKERHET
Kort bakgrunn • HMS- håndbok Kristiansand kommune. • Bygger på forskrift om systematisk helse- miljø- og sikkerhetsarbeid i virksomheter. • Inneholder 23 rutiner som enhetsleder har hovedansvar for å kjenne til og følge opp. Verneombud og øvrige ansatte medansvar for dette arbeidet i hverdagen. • Spesielt viktig i dag: Nr 23: Rutine for risikoanalyse Nr 7: Håndtering av traumatiske hendelser
Risikoanalyse- hvorfor? KARTLEGGE RISIKO REDUSERE RISIKO HÅNDTERE HENDELSER LÆRE AV HENDELSER • En overordna ros-analyse skal finne ut hvilke aktiviteter som trenger detaljerte vurderinger. • Mulige farer og tiltak.
Eksempel på ROS-analyse • Karuss og Skårungen barnehageenhet har utarbeidet ROS-analyse for brann og branntilløp. • Lærerik prosess hvor vi i fellesskap fikk fram risikopunkter som vi ikke hadde tenkt så mye på før. • Utfordringer er så å lage gode nok rutiner, videreformidle til nye ansatte/ vikarer og opprettholde rutiner og gode vaner. • I rutinen i HMS- permen heter det seg at denne metoden skal brukes ved endringer av drift, oppståtte behov etter årlig HMS- kartlegging (også kalt vernerunder) og ellers ved behov. • Vi vurderer ofte sikkerhet i hverdagen. Dette er en uformell form som gjerne ikke formaliseres. ROS-analysen er mer strukturell, men viktig å beholde hverdagens ”sunne fornuft” langt framme i hodet når vi går inn i dette arbeidet. • Skal sikre og være hensiktsmessig. Nytter ikke med fint og flott hvis det ikke gir mening!
Krise! Hva gjør vi? • Gjennomgang av oppvekstsektorens beredskapsplan revidert august 2011. • Våre rutiner og erfaringer med kriser til nå. • Sammenfatte tidligere rutiner og se hva vi trenger utfyllende/ nye rutiner på. • Livreddende førstehjelp, skadebegrensning/ sikring, kontakt med brannvesen, politi eller ambulanse, sikre barn/ voksne som ikke er direkte berørt, informasjon til enhetsleder/ direktør, håndtering av media • Hvem tar ansvar når leder ikke er tilgjengelig?
Sikre 2. Få oversikt 3. Varsle 4. Redde Er du alene, så følg rekkefølgen. Fordel oppgavene dersom dere er flere. Ved brann er det litt annen rekkefølge: VARSLING- REDNING-SLOKNING. Handlingsrekken under krise
Varsling • Det er viktig at alle vet hvordan og hvem som skal varsles ved kriser. • Alle skal få opplæring i hvilke oppgaver hver enkelt har under kriser. • Varslingsplan for Karuss og Skårungen barnehageenhet: navn, nummer og varslingsrekkefølge. Brann, politi, ambulanse og giftinformasjonssentralen.
Hvor alvorlig må det bli før jeg varsler? ER DU I TVIL, ER DET INGEN TVIL!
Karuss og Skårungen barnehageenhetVARSLINGSPLAN VED KRISE Når man varsler er det viktig å være tydelig på HVEMer du? HVAgjelder det? HVORhar hendelsen oppstått? Spør tilslutt: Kan du gjenta? Uttalelser til MEDIA: Politiet har hovedansvar ved ulykker. Enhetsleder er det eneste som skal uttale seg til pressen om hva som har skjedd. Man skal ikke vurdere skyld eller oppgi navn på involverte.
Barnehage- de største farene • TRAFIKK 2. BRANN 3. FORSVINNING 4. SKADER OG FORGIFTNING
Andre traumatiske hendelser som krever beredskap og rutiner. • Dødsfall/ andre alvorlige hendelser for barn, foreldre, søsken, ansatte og ansattes nære som skjer ”utenfor” barnehagen. • Vold og seksuelle overgrep. • Mobbing både mellom barn og mobbing på arbeidsplassen. • Plan for håndtering av store kriser som preger samfunnet vårt. • Annet?
ROS- analyse høst 2011 gjelder: • TRAFIKK 2. BRANN 3. FORSVINNING 4. SKADER OG FORGIFTNING Praktisk gjennomføring: 4 grupper- ett tema hver. Eva sammenfatter fra begge barnehagene. Ut til avdelingene for gjennomlesing og muligheter for nye innspill. I etterkant må vi sjekke om rutinene våre er i samsvar med ”risikoene” våre.
Risikoanalyse: DAGLIG DRIFT • Hvor kan hendelsen oppstå? Hva kan gå galt? • Antatte konsekvenser: Lav risikoMiddels risikoHøy risiko • Sannsynlighet: Kan skje ofte? Kan skje innimellom? Kan skje sjeldent? Helt usannsynlig? • Tiltak: • Kommentarer:
Kort gjennomgang av gruppearbeid Mulighet for spørsmål og kommentarer