350 likes | 687 Views
Ivana Vlahek Teskera, dipl. socijalna radnica Centar za socijalnu skrb Zagreb – Podružnica Dubrava Zagreb, 05./19.11.2013. (PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA. (PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA. Teorijski dio
E N D
Ivana Vlahek Teskera, dipl. socijalna radnica Centar za socijalnu skrb Zagreb – Podružnica Dubrava Zagreb, 05./19.11.2013. (PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • Teorijski dio • Prikaz primjera savjetovališnog odnosa kroz tehniku psihodrame • Pitanja, komentari, rasprava
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Teorijski dio: • Tko su nedobrovoljni korisnici? • Koja je ulogasocijalnog radnika – savjetovatelja u radu s nedobrovoljnim korisnicima? • Koje vještine i znanja je potrebno uvježba(va)ti i usv(a)ojiti i za uspješan (psiho)socijalni rad i osjećaj osobne i profesionalne kompetentnosti? • Zašto je važno brinuti o sebi kao stručnjaku – pomagaču (održavanje mentalne higijene)?
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA U svakom susretu dvoje ljudi, tako i u savjetovanju, susreću se različiti dijelovi njihovih ličnosti: • “Vanjski” dio – razmjenjuje se u kontaktu s drugima kroz ponašanje, verbalnu i neverbalnu komunikaciju... • “Unutarnji” dio – dio koji se često skriva od drugih (tzv. “ranjeni dio”) koji se sastoji od emocija, iskustava, sustava vrijednosti...
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • na savjetovateljima je da prepoznaju sadržaj različitih razina komunikacije (verbalna, neverbalna, svjesna, nesvjesna) i pomoćustečenih znanja i vještina pokušajupomoći nekoj osobi ili obitelji u potrebi • u savjetovanju je važno biti otvoren prema svim informacijama (+ i -) koje dolaze od neke osobe • sve informacije zajedno čine cjeloviti mozaik nečijeg života, svih njegovih iskustava i važne su kao smjernice za postavljanje ciljeva savjetovanja
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA DOBRO - VOLJNOST(”s dobrom voljom”) Unutarnji svijet korisnika: • svijest o vlastitom izboru, unutarnja motivacija, suradnja, povjerenje, uključenost • otvorenost, spremnost na ulaganje vremena, energije, volje • osjećaj smisla…
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA NE - DOBRO - VOLJNOST (“ne dobrom/svojom voljom”, “na silu”) Unutarnji svijet korisnika: • otpori • osjećaj prisile, pritiska, nametanja • nepovjerenje, ljutnja, agresija, povlačenje • osjećaj “ovo nema nikakvog smisla”…
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • (psiho)socijalni rad (savjetovanje/terapija) provodi se kroz odnos s korisnikom (suradni odnos) • za stručnjaka taj odnos je i osoban i profesionalan (uključena su oba aspekta) Pitanja: • Što se događa u odnosu između stručnjaka i korisnika? • Da li se i kako osjećaji i doživljaji korisnika reflektiraju na socijalnog radnika? • Kako razmjena osobnog i profesionalnog sadržaja komunikacije može utjecati na savjetovališni odnos?
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Nedobrovoljni korisnik svaka osoba kod koje je prisutan veći ili manji otpor prema onome što se od njega očekuje u savjetovališnom odnosu (aktivnost, preuzimanje odgovornosti, uključenost...) kao i otpor prema promjenama (održavanje postojeće homeostaze) • Samac • Član obitelji (majka, otac, dijete...) • Obitelj
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Postupci u CZSS u kojima su zastupljeni nedobrovoljni korisnici: • Razvod braka • Odnosi roditelja i djece • Nasilje u obitelji • Postupci lišenja poslovne sposobnosti • ......... Obitelji u kojima su narušeni obiteljski odnosi i međusobna komunikacija
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Što je to što nekog korisnika čini nedobrovoljnim? • nedostatak povjerenja prema stručnjacima, ali i prema ljudima općenito (puno puta su bili povrijeđeni, često od bliskih osoba...) • zatvorenost za uspostavljanje odnosa sa stručnjakom • prebacivanje odgovornosti za svoju nevolju na drugu osobu (roditelji, supruga...) • otpor prema promjenama (održavanje poznate uspostavljene ravnoteže, pa makar bila i negativna)
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA PRIMJERI NEDOBROVOLJNIH KORISNIKA IZ PRAKSE RADA U CZSS
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Primjer 1. Samac • starija i nemoćna osoba živi sama • socijalni radnik procijeni da osoba više ne može sama brinuti o sebi i da joj je potrebna pomoć druge osobe kako bi zadržala osnovni životni standard • predlaže osobi organizaciju pomoći i njege u kući ili smještaj u ustanovu socijalne skrbi ili u udomiteljsku obitelj • osoba odbija pomoć...
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Primjeri 2. Član obitelji: • otac obitelji s dvoje maloljetne djece zloupotrebljava alkohol • odnosi u obitelji su jako narušeni i supruga to više ne želi trpiti • obraća se za pomoć socijalnom radniku koji uključuje oca • otac odbija mijenjati svoje ponašanje i nastavlja prekomjerno piti...
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Primjer 3. Član obitelji • majka mlt. djeteta rođenog u izvanbračnoj zajednici pokazuje sklonost depresivnom ponašanju • pasivna je u izvršavanju svojih životnih zadataka i zanemaruje svoje mlt. dijete • socijalni radnik upozorava ju na potrebu aktiviranja (pronalazak posla, odlasci u školu, organiziranje kontakata s ocem djeteta...) • majka uporno nastavlja sa svojim obrascem ponašanja...
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Primjer 4. Član obitelji • Maloljetna osoba (učenik srednje škole) pokazuje poremećaje u ponašanju • uvidom u obiteljsku situaciju saznaje da su odnosi između roditelja i maloljetnika već dulje vrijeme jako narušeni • roditelji se žele uključiti u savjetovanje u CZSS • maloljetnik pokazuje otpor savjetovanju...
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Primjer 5. Obitelj • majka (oko 60 godina) i sin (oko 40 godina) žive sami u zapuštenom stanu, bez struje i vode • susjedi se kontinuirano žale na njihovo ponašanje (majka i sin ih verbalno i fizički napadaju u dvorištu, na balkonu pale stare krpe i gume od čega nastaje jak, crni dim...) • u intervenciju je uključen liječnik opće prakse, policija, socijalni radnik • uopće nema šanse razgovarati s majkom i sinom jer se ne odazivaju na pozive, ne javljaju se na telefon, ne otvaraju vrata...
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • u CZSS je puno više nedobrovoljnih od dobrovoljnih korisnika • osjećaj da se s njima jako “mučimo” (“gutači energije”) • osjećaj da “stojimo u mjestu” – stalno nešto poduzimamo da im bude bolje u životu, ali “ništa se ne događa” (odnosno ne događa se ono što bi mi htjeli) • kod korisnika se, između ostalog, javljaju i otpori prema: • našim intervencijama (“sve sam poduzela da joj pomognem”) • našim naporima (“ali ja mu samo želim dobro”), • našim očekivanjima (“ona i dalje ostaje s njim u braku”)
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Na koji način raditi s nedobrovoljnim korisnicima? Kako izgrađivati odnos kroz Proces pružanja pomoći? Postmoderna u socijalnom radu: • svaki čovjek je stručnjak za sebe, on sam najbolje zna što mu je potrebno: odgovornost korisnika za vlastitu dobrobit • korisnik bi trebao biti aktivan, uključen i svjestan svoje uloge i odgovornosti u rješavanju vlastite nepovoljne životne situacije (“korisnička perspektiva”, “moć korisnika”)
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Socijalni radnik/savjetovatelj odgovoran je za osiguravanje procesa, ane za rezultat. U procesu pružanja pomoći savjetovatelj će koristiti svoja znanja i vještine kako bi: • uspostaviodijalog s korisnikom • stvorio odnos • zajedno s korisnikom • istraživao mogućnosti mijenjanja njegovog života Socijalni radnik je istraživač, a ne osoba koja daje “gotove recepte”.
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA VJEŠTINE POTREBNE ZA PSIHOSOCIJALNI RAD S KORISNICIMA
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • aktivno slušanje – “čujem i razumijem što mi korisnik govori” • empatija – “suosjećam s korisnikom; razumijem koji osjećaji ga opterećuju” • poštivanje – “poštujem korisnika kao jedinstveno i neponovljivo ljudsko biće” • tolerancija – “svjesno toleriram neka korisnikova ponašanja koja me smetaju jer znam da to nije usmjereno na mene osobno već je to dio njegovog iskustva s drugim ljudima”
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • zainteresiranost – “stvarno me zanima tko je ta osoba koja sjedi ispred mene; koje potencijale ima i kako ih može upotrijebiti da poboljša kvalitetu svog života” • prihvaćanje – “iako se osobno ne slažem s njezinim izborom prihvaćam to kao njezinu odluku” (npr. žena se ne želi razvesti od muža alkoholičara koji ju zlostavlja – ima li pravo ostati u tom braku? imam li ja, kao socijalna radnica, pravo osjećati se dobro s tom njezinom odlukom?)
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • otvorenost za različitost – “uopće ne mogu shvatiti što joj to treba, ali dobro... to je njezin život i njezin izbor... ona zna što ja mislim o tome” • govor tijela (neverbalna komunikacija) – “kakve poruke šaljem korisniku svojim držanjem, načinom sjedenja, pokretima...” “što mogu “pročitati” iz korisnikove neverbalne komunikacije” • pružanje podrške – “prepoznajem ono što je korisnik danas uvidio/shvatio kod sebe i to ću mu reći”
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • autentičnost – socijalni radnik poznaje sebe, svoje vrijednosti i stavove i zastupa ih uz poštivanje i uvažavanje korisnika • jasnoća - imamo pravo korisniku reći što mislimo (iz pozicije stručnjaka, osobe koja zna nešto više) i konfrontirati korisnika sa vlastitim stavovima i vrijednostima, ali mu ih ne smijemo nametati
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • savjetovatelj treba razvijati dobar kontakt sa sobom (unutarnji dijalog) – pomoć u vođenju i usmjeravanju procesa pružanja pomoći • kontinuirana edukacija tijekom i nakon završetka studija • supervizija vlastitog psihosocijalnog rada
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA • CILJ RADA s nedobrovoljnim korisnicima – “pretvoriti” ih u dobrovoljne korisnike • korištenjem znanja i vještina • uspostavljanjem odnosa povjerenja s korisnikom • socijalni radnik/savjetovatelj bi trebao moći osigurati uvjete u kojima će sam korisnik prepoznati za sebe neku dobrobit što će ga dalje motivirati na uključivanje u proces osobne promjene
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA PSIHODRAMSKI PRIKAZ MOGUĆE SITUACIJE IZ SAVJETOVALIŠNOG SETTINGA
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA Scenarij : • u savjetovalište dolazi majka srednjoškolca; • žali se na njegovo ponašanje kod kuće (zatvoren je u sobu; stalno spava ili je na kompjuteru, igra igrice, ne uči, ne posprema, počeo je pušiti, a majka sumnja i da koristi i neke druge psihoaktivne supstance...) • majka traži pomoć u odgoju...
(PSIHO)SOCIJALNI RAD S NEDOBROVOLJNIM KORISNICIMA HVALA NA PAŽNJI