230 likes | 443 Views
VIZUALNA I INFORMACIJSKA PISMENOST U ARHIVIMA, KNJIŽNICAMA I MUZEJIMA: UČINKOVITA KOMUNIKACIJA?. Josipa Selthofer, asistent Filozofski fakultet Sveučilišta J.J. Strossmayer u Osijeku jselthofer@ffos.hr
E N D
VIZUALNA I INFORMACIJSKA PISMENOSTU ARHIVIMA, KNJIŽNICAMA I MUZEJIMA: UČINKOVITA KOMUNIKACIJA? Josipa Selthofer, asistentFilozofski fakultet Sveučilišta J.J. Strossmayer u Osijekujselthofer@ffos.hr Mirna Gilman, studentFilozofski fakultet Sveučilišta J.J. Strossmayer u Osijekumgilman@ffos.hr
informacijska pismenost (def. ALA-e - American Library Association) - skup kompetencija potrebnih u informacijskom dobu (prepoznavanje potrebe za informacijom, učinkovito pronalaženje željene informacije, njezino vrednovanje i korištenje) obuhvaća i druge vrste pismenosti – vizualnu, medijsku, kompjutersku, digitalnu, te verbalnu pismenost, kao preduvjet za razumijevanje svih ostalih vrsta pismenosti vizualna pismenost – mogućnost interpretacije značenja i informacija prezentiranih u slikovnom obliku. Temelji se na ideji da je moguće pročitati sliku putem njezinog vizualnog sadržaja i time objasniti njezino značenje suosnivač Međunarodnog udruženja za vizualnu pismenost(International Visual Literacy Association), Jack Debes, prvi je 1969. godine definirao pojam: "Vizualna pismenost odnosi se na skupinu vizualnih kompetencija koje čovjek može razviti gledanjem i istodobnim povezivanjem s drugim senzornim iskustvima." učinkovita komunikacija vizualnih poruka – snažno sredstvo prenošenja misli i ideja u elektroničkom okruženju moć kritičkog i vizualnog promišljanja o mnoštvu prezentiranih informacija postala je ključnom vještinom UVOD
vizualna se pismenost u okviru komunikacije informacijama promatra iz tri različita kuta: 1) vizualizacija podataka (grafika/slika kao element komunikacije i njezine zakonitosti) 2) tipografija kao komunikacija 3) boja kao komunikacija razumijevanje učinkovite vizualne komunikacije povećava informacijsku pismenost, a time direktno utječe na komunikacijski proces i njegov učinak mrežne stranice svojim vizualno predstavljenim sadržajima komuniciraju na specifičan način mrežna komunikacija – produkt uspješne suradnje u poljima informacijske arhitekture, grafičkog oblikovanja, programiranja, sustava za upravljanje sadržajima i znanjem, te odnosa čovjek – kompjutor i učinkovitog pretraživanja informacijskih sustava
namjena dizajna mrežnih stranica – korisnicima učinkovito ponuditi sadržaje koji će biti estetski oblikovani, a ujedno odgovoriti na slijedeća pitanja: Gdje se nalazim? Što sve postoji na ovoj mrežnoj stanici? Znam što želim naći. Kako ću to pronaći? Želim komunicirati s ustanovom na drugi način. Gdje se nalaze potrebni podatci?Koje su novosti? Što se u ovome trenutku događa u ustanovi čije mrežno mjesto sam posjetio? Kako ću se vratiti na početnu stranicu? Znam što tražim. Kako sve mogu pretraživati? Gdje mogu naći podršku, pomoć na mrežnom mjestu? Znam što želim, već sam posjetio ovo mrežno mjesto. Mogu li odmah doći do toga?
U radu se analizom mrežnih stranica hrvatskih arhiva, knjižnica i muzeja želi utvrditi razina vizualne i informacijske pismenosti samih ustanova, a usporedbom sa mrežnim stranicama sličnih ustanova u Europi utvrditi različitosti i ponuditi moguća rješenja u cilju ostvarenja učinkovitije vizualne komunikacije CILJ I SVRHA ISTRAŽIVANJA
Analiza je provedena na hrvatskim i europskim mrežnim sjedištima AKM ustanova na slijedeći način: promatrani su i uspoređeni tekstualno – slikovni sadržaji stranica, te njihova mogućnost pretraživanja, pogodnosti koje nude za korisnike i komunikacija s korisnicima analiza se odvijala u nekoliko razina po slijedećim kategorijama: Vizualni identitet ustanove Mrežna arhitektura Pretraživanje sadržaja Kontakt s korisnicima Poveznice na slične ustanove Digitalne zbirke Fotogalerije Besplatno preuzimanje sadržaja Dodatni sadržaji METODOLOGIJA
Analizirana su mrežna mjesta: KNJIŽNICA - 10 narodnih knjižnica na području Hrvatske (u najvećim gradovima 10 županija); dobiveni rezultati su uspoređeni sa mrežnim mjestima 10 narodnih knjižnica najvećih europskih zemalja ARHIVA - 13 hrvatskih državnih arhiva, dobiveni rezultati su uspoređeni sa mrežnim mjestima 10 arhiva najvećih europskih zemalja MUZEJA - 5 prirodoslovnih i 5 umjetničkih muzeja na području Hrvatske; dobiveni rezultati su uspoređeni sa mrežnim mjestima 5 prirodoslovnih i 5 umjetničkih muzeja najvećih europskih zemalja
1. Knjižnica grada Zagreba: http://www.kgz.hr/ 2. Dubrovačke knjižnice: http://www.dkd.hr/ 3. Gradska knjižnica Marka Marulića, Split: http://www.gkmm.hr/ 4. Gradska knjižnica, Zadar: http://www.gkzd.hr/index.php 5. Gradska knjižnica i čitaonica "Metel Ožegović“, Varaždin: http://knjiznica-vz.hr/ 6. Narodna knjižnica "Petar Preradović“, Bjelovar: http://www.knjiznica-bjelovar.hr/ 7. Gradska i sveučilišna, Osijek: http://www.gskos.hr/ 8. Gradska knjižnica i čitaonica, Pula: http://www.gkc-pula.hr/ 9. Gradska knjižnica Ivan Goran Kovačić, Karlovac: http://www.gkka.hr/ 10. Narodna knjižnica i čitaonica, Sisak: http://www.nkc-sisak.hr/ KNJIŽNICE - HRVATSKA
1. Stockholm stadsbibliotek (švedska pučka knjižnica): http://www.biblioteket.stockholm.se/ 2. Die Zentral und Landesbibliothek Berlin(njemačka narodna knjižnica): http://www.zlb.de/ 3. Bibliotecas de Castilla y León(španjolska narodna knjižnica - najveća autonomna zajednica; Kastilja i León ): http://www.jcyl.es/scsiau/Satellite/pr/es/Bibliotecas/Page/BibliotecasPlantillaHomePortal/1189173126394/_/_/_?asm=jcyl 4.The London library (engleska narodna knjižnica): http://www.londonlibrary.co.uk/index.php 5.Biblioteca Malatestiana(talijanska narodna knjižnica): http://www.malatestiana.it/ 6.Helsingin Kaupunginkirjasto(finska narodna knjižnica): http://www.lib.hel.fi/?_lang_id=EN 7.La Bibliothèque Mazarine(francuska narodna knjižnica): http://www.bibliotheque-mazarine.fr// 9. National library of Russia (ruska knjižnica-nacionalnase tumači kao narodna, a državna “State library of Russia” kao nacionalna): http://www.nlr.ru/eng/ 10. Open Bare Bibliotheek Amsterdam (nizozemska narodna knjižnica): http://www.oba.nl/index.cfm/t/Homepage/vid/B9F76268-50FC-2BA0-8681A4BDC709A29C KNJIŽNICE - EUROPA
Državni arhiv u Bjelovaru (DABJ): http://www.kultura.hr/ustanova/dabj Državni arhiv u Dubrovniku (DADU): http://www.dad.hr Državni arhiv u Gospiću (DAGS): http://www.arhiv-gospic.hr Državni arhiv za Međimurje (DAM): http://www.dram.hr Državni arhiv u Osijeku (DAOS): http://www.dao.hr Državni arhiv u Pazinu (DAPA): http://www.dapa.hr Državni arhiv u Rijeci (DARI): http://www.riarhiv.hr Državni arhiv u Sisku (DASK): http://www.dask.hr Državni arhiv u Slavonskom Brodu (DASB): http://www.dasb.hr Državni arhiv u Splitu (DAST): http://www.das.hr Državni arhiv u Varaždinu (DAVŽ): http://www.dav.hr Državni arhiv u Zadru (DAZD): http://www.zadarportal.com/vodic/arhiv.asp Državni arhiv u Zagrebu: http://www.daz.hr/web/ ARHIVI - HRVATSKA
Bundesarchiv: http://www.bundesarchiv.de/index.html.de Arhiv Seine-Maritime: http://www.archivesdepartementales76.net/ L'Archivio di Stato di Firenze: http://www.archiviodistato.firenze.it/nuovosito/ Ruski državni arhiv za suvremenu povijest: http://www.rusarchives.ru/federal/rgani/ Središnji Državni Povijesni arhiv Ukrajine u Kijevu: http://cdiak.archives.gov.ua/ Regionalni arhiv u Lundu (Švedska): http: //www.riksarkivet.se/ Archivo Histórico Provincial de Segovia: http://www.archivoscastillayleon.jcyl.es/ Oslo kommune: http://www.byarkivet.oslo.kommune.no/OBA/english.asp The Borthwick Institute for Archives: http://www.york.ac.uk/library/borthwick/ Parliamentary Archives: http://www.parliament.uk/business/publications/parliamentary-archives/ ARHIVI - EUROPA
Umjetnički: Muzej moderne i suvremene umjetnosti (Rijeka): http://www.mmsu.hr/ Muzej Mimara: Muzej za umjetnost i obrt: http://www.muo.hr/ Muzej suvremene umjetnosti (Zagreb): http://www.msu.hr/#/hr/ Hrvatski muzej naivne umjetnosti: http://www.hmnu.org/ Prirodoslovni: Hrvatski prirodoslovni muzej - http://www.hpm.hr/ Prirodoslovni muzej Rijeka - http://www.prirodoslovni.com/ Akvarij i muzej pomorske tradicije: http://www.aquarium-vodice.com/ Prirodoslovni muzej Dubrovnik: http://www.pmd.hr Stalna izložba vodenog svijeta: http://www.gloria-maris.hr/ MUZEJI - HRVATSKA
Umjetnički: Helsinki City Art Museum: http://www.hel.fi/wps/portal/Taidemuseo_en?WCM_GLOBAL_CONTEXT=/Taimu/en/Home Galerija Uffizi: http://www.uffizi.firenze.it/english/musei/uffizi/ Muzej Guggenheim Bilbao (Španjolska): http://www.guggenheim-bilbao.es/?idioma=en Muzej Ermitaž: http://www.hermitagemuseum.org/ Louvre: http://www.louvre.fr/llv/commun/home.jsp Prirodoslovni: The British Museum: http://www.britishmuseum.org/ Švedski Prirodoslovni muzej: http://www.nrm.se/ Prirodoslovni muzej na Sveučilištu u Oslu: http://www.nhm.uio.no/english/ Museum für Naturkunde: http://www.naturkundemuseum-berlin.de/ Zoološki muzej Ruske akademije znanosti: http://www.zin.ru/mus_e.htm MUZEJI - EUROPA
Od 13 hrvatskih arhiva 10 ih ima vlastito mrežno mjesto Samo 3 arhiva imaju vlastiti logotip koji se nalazi, kao i u europskim arhivima, u gornjem lijevom kutu zaglavlja stranice Analizirani arhivi u Europi imaju razvijen vizualni identitet koji je jasan i uočljiv Ono što je u većoj mjeri zastupljeno u europskim arhivima, a u Hrvatskoj manjka su poveznice na društvene mreže, besplatni promidžbeni i edukativni materijali koji se mogu pregledavati ili preuzeti s mrežnog mjesta, te multimedijalni - video i audio materijali Mrežna mjesta arhiva u Hrvatskoj posjeduju sadržajno bogate fotogalerije i digitalne zbirke, no često nemaju link za povratak na naslovnicu, a fotografije se ne mogu povećavati Kontakt i fizička adresa ustanova nalaze se uglavnom u lijevom izborniku na naslovnoj stranici ili u zaglavlju stranice Vrlo malo mrežnih sjedišta nudi verziju stranice na drugom jeziku, što je bila otežavajuća okolnost pri analizi
Prednosti mrežnih mjesta europskih umjetničkih muzeja nad hrvatskim: bolja prilagođenosti korisniku kroz on-line virtualne šetnje, kupovinu, preuzimanje različitih slikovnih, multimedijalnih i edukativnih sadržaja, registraciju (koja nudi posebne pogodnosti) slikovni se sadržaji, poput fotografija, ilustracija ili mapa za snalaženje po muzeju, mogu povećati u visokoj rezoluciji i preuzeti poveznice na društvene mreže ili slične ustanove i hrvatski i europski umjetnički muzeji imaju jednako dobro razvijen vizualni identitet u smislu postojanja zaštitnog znaka, boje, tipografije. Ono što hrvatskima nedostaje je vidljivija promidžba vlastitih ustanova na mrežnim mjestima
Hrvatski prirodoslovni muzeji, kao i europski, posjeduju vizualni identitet Imaju bogatije fotogalerije od europskih Nedostaju im interaktivni sadržaji, poput virtualnih šetnji, igri za djecu i ostalih zanimljivih multimedijalnih sadržaja, koji su u stanju privući i zadržati korisnika na mrežnom mjestu Također im nedostaju poveznice na slične ustanove i promidžbeni, edukativni i sl. sadržaji koji se mogu mrežno pregledavati ili preuzimati
U hrvatskim narodnim knjižnicama digitalna zbirka uglavnom prikazuje ograničen broj slikovnih materijala • Većina hrvatskih narodnih knjižnica nudi poveznice na ostale narodne knjižnice u zemlji, što u knjižnicama europskih zemalja uglavnom nije ponuđeno • Hrvatske knjižnice uglavnom nude opće tj. jednostavno kataložno pretraživanje (autor, ključne riječi, naslov) dok narodne knjižnice razvijenijih europskih zemalja nude složeno pretraživanje po vrstama ili temi fonda • U pojedinim europskim narodnim knjižnicama ograničeno je pretraživanje knjižničnog kataloga za koje je potreban upis broja članske iskaznice tj. registracija kako bi se pristupilo katalogu • Pretraživanje glavnog izbornika bitno ne mijenja arhitekturu mrežne stranice • Opcija pristupa knjižnici preko društvenih mreža pokazala se kao dobar način praćenja novosti i događanja • Većina ustanova posjeduje logotip koji je uočljiv na naslovnoj stranici mrežnog mjesta
Analizirajući mrežna mjesta hrvatskih arhiva, knjižnica i muzeja vidljiv je manjak svijesti o potrebi stvaranja virtualnog svijeta koji će služiti ne samo kopiranju postojećih tekstualnih i slikovnih sadržaja koje ustanova posjeduje i njihovom predstavljanju javnosti već interaktivnoj komunikaciji s korisnicima Mrežna mjesta trebaju vizualno izgledati jednostavno, pregledno, jasno te nedvosmisleno progovarati poruku da postoje zbog korisnika i da su namijenjeni njima Stvaranje prepoznatljivog vizualnog identiteta posebice nedostaje hrvatskim arhivima, a zajedničko svim AKM ustanovama u Hrvatskoj je nedostatak promidžbenih materijala koji se mogu pregledavati ili preuzimati s mrežnog mjesta Iako posjeduju bogate fotogalerije i digitalne zbirke, često se slikovni sadržaji ne mogu povećavati niti preuzimati s mrežnih mjesta Poveznice na društvene mreže, pa i srodne ustanove, multimedijalni sadržaji koje pružaju te prilagođenost mrežnih stranica ciljanom korisniku uglavnom ne postoje Nužna je suradnja unutar samih AKM ustanova u Hrvatskoj, njihovo povezivanje s obrazovnim institucijama (pomoć pri učenju, preuzimanje edukativnih sadržaja) Prepoznavanje potrebe za novim profilima zaposlenika koji će stvarati interaktivne mrežne sadržaje Suradnja u smislu stvaranja prepoznatljivog hrvatskog branda AKM ustanova ZAKLJUčAK