100 likes | 331 Views
Szabó Magda: Katalin utca. Az írói világ sokszínűsége. 1. bevezetés- az írónőről. 1917-2007 Debrecen (református) Kossuth-díjas író, költő, műfordító Tanár, bölcsészdoktor (latin- magyar) Férje szintén író (Szobotka Tibor) Az egyik legtöbbet fordított magyar író A DIA egyik alapító tagja
E N D
Szabó Magda: Katalin utca Az írói világ sokszínűsége
1. bevezetés- az írónőről • 1917-2007 • Debrecen (református) • Kossuth-díjas író, költő, műfordító • Tanár, bölcsészdoktor (latin- magyar) • Férje szintén író (Szobotka Tibor) • Az egyik legtöbbet fordított magyar író • A DIA egyik alapító tagja • Művei: - Freskó, Az őz: országos ismertség - Ókút, Régimódi történet, Für Elise: önéletrajzi ihletettségű regények - Danaidák, Pilátus: női sorsok - Abigél: nagy sikerű film készült belőle stb.
2. Tárgyalása) keletkezéstörténet • 1969 • Európa legjobb regénye • Családregény: 3 család története • Történelmi regény: a történelem hatása az egyéni sorsokra • Lélektani regény
b) téma • Öregedés: „Az öregedés felbontotta a múltjukat…a tér helyszínekre, az idő időpontokra, az események epizódokra tagolódtak,…csak pár helyszín, pár időpont és néhány epizód számított igazán, minden más csak kitöltötte a törékeny létet, mint egy nagy útra előkészített ládában a forgács, amely meggátolja, hogy megsérüljön a tartalom.” • „Katalin utca”= ifjúság, ártatlanság/ bűntelenség • Emberi kapcsolatok: barátság, szerelem, testvéri szeretet, házasság (példák!!!) • Háború: Held első világháborús kitüntetése, Bíró őrnagy halála, Heldék eltűnése, Henriett halála, Bálint fogságba esése stb. • Halál- „Az író beavatja az olvasót titkába: ő milyennek képzeli a halál utáni életet, a túlvilágot, az élők és holtak érintkezését és folyton változó viszonylatait…” részletesebben: Henriett „három halála”, majd az igazi halála, az ő visszatérései, találkozásai élőkkel és holtakkal; a többiek is vele, velük (Bíró őrnagy, Heldék) haltak, nem találnak vissza a Katalin utcába, az igazi életükbe
c)Cselekmény, szerkezet„Helyszínek” • A regény első fejezete: „Helyszínek” • A jelen (megelőzi a múltat, a Katalin utcai életet, halált) állapota • 1. Elekesék új lakása a pesti Duna-parton(Elekes, Elekesné, Irén, Pali, Kinga) • 2. Blanka új családja, egy görög sziget (elviselhetetlen hőség, „Henriettek” stb.) • 3. Henriett igazi Katalin utcája
c) „Időpontok, epizódok” • 1934: Heldék költözése a Katalin utcába; Elekesék;Bíró őrnagy születésnapja • 1944: az eljegyzés, Heldék eltűnése, Henrietta halálai, a pincében • 1952: Bálint hazatér a fogságból, feljelentés, Blanka elköltözik • 1956: Blanka kimenekítése az országból • 1961: Henriett és Bálint találkozása; a kiállítás • 1968
d) Főszereplők • Hogyan változtak, haltak meg? - Bálint: orvos (nem akart az lenni, inkább katona),utálja a munkáját, tehetségesnek gondolták, végül kiderült, jelentéktelen, csend van benne, érzelmeket vált ki, mind a három lány beleszeretett(„bele kell szeretni”) -Irén - Blanka - Henriett - Elekes - Elekesné
e) Katalin utca • Jelkép • Minek a jelképe? • „Mindenkinek megvan a Katalin utcája” • „Nem térhetnek vissza, mert vétettek ellene” • Kert- motívum: mit jelképez, milyen fontos események helyszíne?
f) színdarab • Bíró őrnagy születésnapja • A jelenet ismertetése: Hungária (Irén), apród (Henriett), huszár (Bálint), ellenség (Blanka) • Ki hogyan viselkedik a darab közben, hogyan érez az adott helyzetben? • Hogyan tárul fel az igazi jellemük? • Bálintnak jutott eszébe később háromszor a színdarab (Henriett halála, fogságba esés, fegyelmi tárgyalás)
g) egyéb • Katona-motívum • A hármas szám ismétlődése (példák) • Vágy- érintés-közöny-hiány 3. Befejezés: személyes reflexiók, vélemény