280 likes | 514 Views
Telekomunikacijska industrija. Milan deskar-škrbić Ivana ercegovac Marijana klišanin. 20. siječanj 2012. Uvod. snažan razvoj u protekla dva desteljeća digitalizacija, informatizacija, internetizacija, razvoj novih tehnologija (npr. smart phone)
E N D
Telekomunikacijska industrija Milan deskar-škrbić Ivana ercegovac Marijana klišanin 20. siječanj 2012.
Uvod • snažan razvoj u protekla dva desteljeća • digitalizacija, informatizacija, internetizacija, razvoj novih tehnologija (npr. smart phone) • promjena tržišnih uvjeta – razbijanje monopola • promjena legislativa u SAD i EU (npr. Telecommunications Act 1996) • fiksna telefonija, mobilna telefonija, digitalna i satelitska televizija, internetska-video telefonija • orijentacija na ekonomske karakteristike i ekonomsku ulogu telekomunikacijske industrije (monopol, ljudski kapital...) • uloga monopola
Malo povijesti • SAD – razvoj modernih telekomunikacija • 1837. prvi komercijalni telegraf – Morse °& Henry • 1866. prvi prekooceanski telegraf • 1876. Bell – telefon • Bell Telephone Company American Telephone % Telegraph (AT&T) • razvoj snažnog monopola • 1901. – prvi radio (Nikola Tesla 1839.) • 1927./1929. prva televizija • razvoj računalnih mreža i interneta 1960-ih i 1970-ih • ARPANET 1981. – prvi moderniji mrežni sustav
Telekomunikacije – prirodni monopol? • 19. st. – državna pošta VS privatne poštanske i telegrafske kompanije (skupe i ograničenog dometa) • krajem 19. st. AT&T – prvi veliki regulirani monopol • regulirane cijene u zamjenu za političku zaštitu od konkurencije • preko 70 godina monopolističkog položaja • 1960.-1990. – postepena liberalizacija telekomunikacijskih usluga • snažan razvoj tehnologije • nekoliko regulatora i smanjivanje prepreka za ulazak • 1996. snažan antimonopolski zakon u telekomunikacijskoj industriji – American Telecommunication Act • velika uloga razvoja interneta i bežićnih mreža
Telekomunikacije i ekonomski razvoj (I) • velika uloga u procesu globalizacije • “globalno selo” • outsourscing – snažan razvoj Indije 1990ih • snižavanje troškova komunikacije i poslovanja • utjecaj na razvoj novih industrija • snažan razvoj financijskih tržišta • “knowledge-sharing” – World Knowledge • razvoj znanosti • veća informiranost • predmet politoloških i socioloških istraživanja
Telekomunikacije i ekonomski razvoj (II) • empirijska istraživanja započinju 1960ih • veliki broj istraživača pronašao čvrstu i pozitivnu korelaciju između razvoja telekomunikacija i ekonomskog rasta • Jipp, 1963; Hardy, 1980; Moss, 1981; Saunders et al., 1994; Lichtenberg, 1995; Greenstein & Spiller, 1996 • kauzalnost? • profitabilne javne investicije – relevantan faktor rasta • signifikantniji utjecaj u razvijenijim zemljama (viši stupanj apsorpcije) • telekomunikacije i rast –dvosmjerna veza • 30 industrijaliziranih zemalja i 25 zemalja u razvoju • utjecaj na ekonomski rast • redukcija troškova komunikacije, interakcije i poslovanja • širenje tržišta • novi proizovdni procesi (npr. just in time) • kompleksniji menadžment • multinacionalne kompanije • organiziranije tržište kapitala
Telekomunikacije i ekonomski razvoj (III) • posljednjih 10ak godina razvoj sofisticiranijih ekonometrijskih metoda i statističkih softwera omogućuje postizanje statistički signifikantnijih rezultata Shiu, A. i Lam, P.L. (2006.) • dinamička panel analiza • uzorak 105 zemalja u periodu 1980.-2006. – 2730 opservacija! • razvijene zemlje: dvosmjerna veza • zemlje u razvoje: jednosmjerna veza od BDP-a prema telekomunikacijama • policy recommendations za zemlje u razvoju • viša ulaganja u telekomunikacijsku infrastrukturu • liberalizacija tržišta telekomunikacijskih operatera • nije jedan od ključnih faktora rasta TFP-a • moć apsorpcije • ulaganja u obrazovanje i trening – ljudski kapital Shiu, A.; Lam, P.L.: Causal Relationship between Telecommunications and Economic Growth: A Study of 105 Countries; Hong Kong University Paper, June 2008.
Telekomunikacije i ekonomski razvoj (IV) Waverman, L.; Meschi, M.; Fuss, M. (2005.) • analiza uloge telekomunikacija u zemljama u razvoju • Social Overhead Capital (SOC) i ekonomski rast • cross-section analiza • uzorak od 22 zemlje 1995. i 2003. • proxy varijabla: stupanj penetracije i difuzije mobilne telefonije • zemlje s nižim stupnjem penetracije i difuzije mobilne telefonije ostvaruju niže stope rasta • prema hipotezi Barro i Romer – ulaganja u ljudski kapital imaju visoki povrat, ali i opadajuće prinose • konvergencija ovisi i o kvaliteti i dostupnosti telekomunikacijske infrastrukture Waverman, L.; Meschi, M.; Fuss, M.: The Impact of Telecoms on Economic Growth in Developing Countries; AEA, 2006.
Literatura Shiu, A.; Lam, P.L.: Causal Relationship between Telecommunications and Economic Growth: A Study of 105 Countries; Hong Kong University Paper, June 2008. Waverman, L.; Meschi, M.; Fuss, M.: The Impact of Telecoms on Economic Growth in Developing Countries; AEA, 2006.
Liberalizacija tržišta 2003. Zakon o telekomunikacijama • 1. korak prema liberalizaciji tržište • usuglašavanje sa standardima EU • zaštita korisnika telekom usluga • kraj monopola u fiksnoj telefoniji i duopola u mobilnoj dolaskom konkurencije • osnivanje jedinstvenog regulatornog tijela Hrvatske agencije za telekomunikacije (HAKOM) • DJELOKRUG – upravljanje radiofrenkvecijskim spektrom, rješavanje problematike radio-telekomunikacijske terminalne opreme, suradnja s inozemnim regulatornim tijelima u telekomunikacijama, te obavljanje stručnog nadzor nad pružanjem telekomunikacijskih usluga. • CILJ - osigurati uvjete za održivo tržišno nadmetanje u segmentu telekomunikacija, na dobrobit gospodarstva i svih građana RH.
Fiksna telefonija prije liberalizacije • Isključivi pružatelj usluga bio je HPT (HT) - monopol • Vrlo visoke cijene postojećih usluga • Ograničeno uvođenje novih usluga • postojao samo ISDN i analogni pristup Internetu • veliki raskorak u odnosu na Europu
Internet prije liberalizacije • 1991. službeno je započelo uvođenje interneta u RH • početak rada Hrvatske akademske i istraživačke mreže - CARNet, 1. pružatelja internet usluga (Internet Service Provider - ISP) kod nas, sljedećih nekoliko godina i jedini • studeni 1992. - uspostavljena prva međunarodna komunikacijska veza koja je CARNetova računala u Zagrebu povezala s Austrijom. Time je RH povezana na internet. • Pojavljuje se nekoliko vrlo malih pružatelja, zanemariv udio (Iskon, GlobalNet i sl.)
Mobilna telefonija prije liberalizacije • 1990. 1. NMT mobilna mreža CRONET (099), popularni Mobitel • Sporo uvođenje novih tehnologija - 1997. GSM • 1999. dolazak prvog konkurenta - VIPnet • Slijedi daljnje širenje GSM mreže, HT još uvijek u povlaštenom položaju • Neposredno prije početka liberalizacije Vipnet zauzima 50,3% tržišta mobilne telefonije – duopol
Fiksna telefonija i Internet poslije liberalizacije • Kraj 2007. – tržišni udjeli u fiksnoj telefoniji: • 88% T-HT, • 12% svi ostali operateri (Optima je vodeći alternativni operater) • Spor T-HT-a i Republike Hrvatske oko vlasništva infrastrukture • problem s tajnim ugovorima prilikom prodaje Deutsche Telekomu • Lipanj 2006. – T-HT kupuje Iskon (2. najveći pružatelj Internet usluga) – dvojbena odluka Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja • posljedica: otežano djelovanje alternativnih operatera – diktiranje cijene – korak unazad • Uvođenje vlastite infrastrukture od strane alternativnih operatera (skupa investicija – potreban veliki kapital, dugoročna isplativost) • Zadnjih godina došlo je do velikog širenja širokopojasnog pristupa Internetu (ADSL) zbog snižavanja cijene – T-HT i Iskon tržišni predvodnici (prikriveni monopol zbog istog vlasnika)
Glavni telekomunikacijski operatori u Hrvatskoj Operatori u nepokretnoj ( fiksnoj ) mreži Udio operatera obzirom na broj korisnika 10 komercijalnih operatera • HT , Amis Telekom, B.NET Hrvatska,H1 Telekom, Iskon, Metronet, Optima Telekom, Primatel, VIPnet, Voljatel • 1.593.794 ukupno korisnika • 42,07 % gustoće • 589.380 prenesenih brojeva (rujan 2011.)
Broj korisnika širokopojasnog pristupa internetu • Konstantno pozitivan trend • Za dinamiku ovog dijela tržišta najzaslužniji su: • povoljniji omjer cijena i kvaliteta usluge, • povećana dostupnost Interneta • stalno rastuća svijest korisnika o Internetu kao izvoru poslovnih, zabavnih i inih informacija
Mobilna telefonija nakon liberalizacije • 1999. - na tržište ulazi VIPnet • početak uvođenja novih usluga (GSM mreža – SMS, WAP itd.) • početak velikog povećanja broja korisnika mobilne telefonije • 2001. - Deutsche Telekom postaje većinski vlasnik HT-a (rebranding u T-HT 2004.) • 2005. - 3. mobilni operater Tele2 • snižavanje cijena za više od 50% • problemi: vrlo mala infrastruktura i ograničene usluge) • Nakon prvih 9 mjeseci 2008: • T-mobile 46,4%, VIPnet 42,4% tržišnog udjela, Tele2 11,2% • Značajan napredak nakon liberalizacije – vrlo profitabilno područje telekomunikacijske industrije u RH - 120% penetracija tržišta! , ali i u cijelom svijetu • Inovativnost usluga i aplikacija – SMS placanje parkinga, ZET karata i sl.
Glavni telekomunikacijski operatori u Hrvatskoj Operateri u pokretnoj ( mobilnoj ) mreži Udio operatera obzirom na broj korisnika 3 komercijalna operatora: • HT, VIPnet, TELE2 • 5.422.339 korisnika • 126,38 % gustoće • 269.865 prenesenih brojeva (2011.)
Telekomunikacijske usluge - ukupno Izvor: Državni zavod za statistiku RH
Današnji stanje telekomunikacija - najave Revolucija u svijetu • najveći rast i motor cijelog tržišta telekomunikacija postao je brzi internet i usluge koje se na njega nadopunjuju • uvođenjem4.generacijemobilnemrežeinternetskiprometnamobitelimapostajevećinegonaračunalima, podacipostajudostupniuvijekisvuda, štopotpunomijenjanačinživota s tehnologijom • gotovosvimobilnioperateri nude flat-tarifezapristupmobilnom internet • analitičarimobilnihifiksnihoperateradiljemsvijeta- prviput mobilni internet nadvladaofiksni Hrvatska • američkatelekomunikacijskakompanijaVelaTelplaniragraditinovunacionalnubežičnuširokopojasnumrežukojomćekonkuriratiHTu iVIPnetu • plan –ožujku 2012.- 1. faza završena,spajanje prvih korisnikananovumrežu • VelaTel - bit će to 1.komercijalna4G mreža u Hrvatskoj(kombiniraWimaxi LTE tehnologiju)
Današnji stanje telekomunikacija - najave • Širokopojasni internet • Hrvatska - gustoća oko 18% - zemlje EU u prosjeku oko30% • nova Strategija razvoja širokopojasnog pristupa internetu u Hrvatskoj od 2012. do 2015. godine • Cilj - prevladati digitalni jaz između većih gradova i ruralnih sredina koje su ostale daleko od blagodati brzog pristupa internetu • Smanjenje cijena • u Europi prosječna cijena 1Mbps (megabita u sekundi) oko 17 kuna, • u Hrvatskoj gotovo 100 kuna. • Povecanje prosječne brzine interneta • Najbrži internet skandinavske zemlje - Finska 22 Mbps, Švedska 18,2 Mbps • Hrvatska 2 Mbps • Fiksnamreža – pad broj korisnika – prelazak na mobilnu mrežu • Paketi telekomunikacijskih usluga – veći broj korisnika paketa i veća ponuda paketa od strane operatera
Prepreke razvoju telekomunikacija Problemi telekom operatera (investitora) • HAKOM daje prekratke rokove za usvajanje europskih zakonodavnih regulativa • nestalnost odluka koje država donosi - takva praksa onemogućuje dugoročno planiranje • porez na usluge mobilne telefonije danas iznosi 29% • 2009.-2012. uveden tzv. mobilni harač, krizni porez • 2012. najava ponovnog uvođenje poreza od 6% na prihod od mobilne telefonije, SMS i MMS poruka • Smatraju da ih država u odnosu na druge industrije diskriminira i direktno destimulira investicije • Primjer HTa • prije krize - ulaganje u infrastrukturu iznosilo 18% bruto prihoda • 2010. – smanjenje ulaganja za 500 milijuna kuna • rezultira – smanjenjem ulaganja u najnapredniju infrastrukturu i smanjenjem broja zaposlenih • zahtjevi operatera - ukidanje poreza u cilju oslobađanja investicijskih sredstava za razvoj optičke i LTE mreže
Zaključak • liberalizacija je snažno povećala telekomunikacijski promet zbog čega operateri moraju ulagati u usko grlo postojeće telekomunikacijske infrastrukture • Broj prenesenih brojeva u pokretnoj i fiksnoj mreži se znatno povećao • Udio HTa kao operatera nepokretnih mreža s obzirom na broj korisnika je po prvi put krajem 2011. pao ispod 60% • zajedničko korištenje infrastrukture se stabiliziralo • osigurana budućnost digitalnih elektroničkih medija • rast širokopojasnog pristupa je postao zamjetan • usluge dosegle europski standard • IPTV (Televizija utemeljena na internetskom protokolu) • Od približno 1.5 milijuna kućanstava s TV uređajem u RH trenutno oko 40% koristi televizijske usluge nekog od kabelskih, IPTV ili satelitskih operatora. • Očekuje se stabilan rast novih IPTV korisnika. • Kada se zbroji i oduzme očito je da Hrvatska napreduje u smislu mobilnih tehnologija i općenito širenja IT-a