500 likes | 601 Views
Külgazdasági politika és piacfejlesztés 2 ) Gazdasági nyitottság ↔ Visszarendeződés a nemzetközi kereskedelemben ?. Dr. Kruppa Éva Főiskolai tanár. 2012. Az előadás célja. Bemutatni, hogy mit értünk a nyitottság fogalmán a nemzetközi kereskedelemmel összefüggésben
E N D
Külgazdasági politika és piacfejlesztés2) Gazdasági nyitottság ↔ Visszarendeződés a nemzetközi kereskedelemben ? Dr. Kruppa Éva Főiskolai tanár 2012
Az előadás célja • Bemutatni, hogy mit értünk a nyitottság fogalmán a nemzetközi kereskedelemmel összefüggésben • Kereskedelempolitika fogalma • Kereskedelmi irányzatok alakulása • Történelmi • Jelenkori • Hogyan hatott a nemzetközi pénzügyi válság a nemzetközi kereskedelemre • Visszarendeződés - protekcionizmus erősödése ?
Nemzetközi kereskedelem – nyitottsága • Fogalma
Világkereskedelem szabadsága? • Szabadkereskedelem elfogadott • Nemzetközi szabályok védik • A protekcionizmus mégis erősödik • USA-ban is! • 2008-2009-es pénzügyi válság • Bankmentő csomagok állami eladósodás • Hitelválság, bizalomhiány • Autóipar támogatása – több országban: protekcionizmus
Nemzetközi kereskedelem jelentősége • Nemzetgazdaságokat összekapcsoló rendszer - nemzetközi integráció • Harc a nemzetközi munkamegosztásban elérhető előnyökért • Jelentősége már a 15. sz., az eredeti tőkefelhalmozódás korától nyomon követhető • Napjainkra: állami gazdaságpolitika része
Kereskedelempolitika Gyűjtőfogalom: a)Tervgazdaság: bel-, külkereskedelem b) Piacgazdaság: Nincs belker. (versenypolitika), kKülkereskedelem c)Regionális kereskedelempolitika (nemzetközi integráció) d) Nemzetközi kereskedelempolitika (államok közötti multilaterális megállapodás – GATT,WTO
Külkereskedelmi politika = kereskedelempolitika Piacgazdaságban a gazdaságpolitika által meghatározott és a külpolitika által befolyásolt célok, elvek, ezek megvalósítását szolgáló eszközök, intézmények, összessége, rendszere. • Kereskedelempolitika: vámhatáron áthaladó áru – és szolgáltatásforgalom + tőkeáramlás szabályozása • az állam által meghatározott célok érdekében: • Termelői érdek • Fogyasztói érdek • Állami érdek
Kereskedelempolitikai irányzatok • Gazdasági fejlődés feltétele a nemzetközi munkamegosztásban való részvétel • Kereskedelempolitikai irányzatok: állami intervenciótól függően • Szabadkereskedelem • Protekcionizmus
Protekcionizmus Kereskedelempolitikai irányzat Ideológiai háttere: nacionalizmus Célja: hazai termelők védelme hazai és külföldi piacokon, Olyan előnyök biztosítása, melyeket az állam beavatkozása nélkül nem érnének el Nem autarkia!
Miért kell protekcionizmus? Hagyományos érvek Nem hagyományos érvek Tartós kereskedelmi egyensúlyhiány Árfolyamváltozások - fizetési mérleg hiány Szociális cél: munkavállalók védelme Más országok kevésbé szigorú szabályozása Más országok tisztességtelen kereskedelem Stratégiai szempontok • Jól működő iparágak fenntartása • Csúcstech. támogatása • Hátrányos ágazatok támogatása • Nemzetbiztonsági, honvédelmi szempontok
Protekcionizmus eszközei (általában) Kereskedelempolitika eszközei –támogatás, korlátozás céljából • Vámok • Nem vámjellegű eszközök • Mennyiségi korlátozás • Szubvenció • Kormány-megrendelések • Ker. technikai akadályok …. • Árfolyam
Kereskedelmi irányzatok alakulása • Történelmi • Jelenkori
Kereskedelempolitika irányzatai különböző történelmi időszakban • Történelmi vonatkozásai • Merkantilizmus • Fiziokraták • A nemzetközi kereskedelem nyitottságának általános tendenciája • Mérése
Forrás: Gács János (2007): A globalizáció számokban. I. Közgazdasági Szemle, LIV. évf. október, 882. o. A Szerző Maddison számításait idézi.
Nyitottság folyamataMi van az adatok mögött? • Milyen kérdésre kaphatunk választ? • Mennyire nyitott a világ -, a nemzetközi régiók -, az országok kereskedelme az adott időszakban és években • Hogyan alakult az országok kereskedelemi nyitottsága, integrációja …… ? • Mérése: • Termékexport/ GDP • Változatlan áron
Gazdaságtörténeti szakaszok a táblázat alapján • Különböző szakaszok, részben szakaszhatárok • 1870 - 1913 • 1913-1929 • 1929- 1950 • 1950-1973 • 1973-1998
Főbb tendenciák, jellemző vonások • 19. sz. utolsó harmada – I. vh.: • Nemzetközi kereskedelem nyitása, liberalizáció • I. vh. – világgazdasági válság kezdete, 1929 • Tovább folytatódik a liberalizáció • 1929 – II. világháború és utáni felépülésig • Protekcionizmus, bezárkózás
Főbb tendenciák, jellemző vonások • 1950. II. világháború utáni felépüléstől – 1973., az első nemzetközi olajválságig • Nyitás első hulláma • 1973-tól -1989 • 1970-es évek megtorpanása - új protekcionizmus? • 1989. világkapitalizmus „re”integrációja • Nyitás újabb hulláma, Kelet- közép Európa „reintegrációja” a világgazdaságba
Kereskedelem a II. világháború után • GATT – 1947 • Világkereskedelem liberalizációja • 1970-es, 80-as évek • Új protekcionizmus: önkéntes exportkorlátozás – VER (voluntary export restriction) • Gazdasági válság → protekcionizmust erősíti • A fejlődés nem egyenes vonalú
Szabadkereskedelem ↔ protekcionizmus • Mind a két irányzat a nemzetközi piacok szerves eleme • Minden korszakban, gazdaságtörténeti periódusban együtt vannak jelen • Összességében a világ nyitottabb lett • Melyik domináns • Világgazdaság helyzete • Országok helyzete • Kis – vagy nagy ország • Fejlődő- vagy fejlett ország
Kereskedelem nyitottsága és mérésének problémái • Kereskedelmi nyitottság • Főbb mutatók: Export/GDP; import/ GDP; • Mérés problémái • Folyó áron • GDP – folyó áron, vásárlóerő paritása • Kereskedelem fő összetevői • Áruforgalom • Szolgáltatások
Mire használhatók az adatok? • Nyitottság, zártság • Megállapítására • Adott ország • Más országhoz viszonyítva • Változására • Adott ország saját magához viszonyítva • Más országhoz viszonyítva
Országok sorrendje és a külkereskedelmi nyitottság • Egyszerű mutató • Más országokhoz hasonlítva • Időbeni összehasonlítás • Összetett mutatók alapján • Külkereskedelmi potenciál kihasználása (gravitációs modell szerint) • Kereskedelem/GDP vásárlóerő-paritáson • Kereskedelem/GDP folyó árfolyamon • Értékelés: nyitott vagy nem nyitott?
A külkereskedelmi nyitottság az EU régi és új tagországaiban Forrás: Gács János (2007): A globalizáció számokban. I. .. Közgazdasági Szemle, LIV. évf. október, 883. o. A Szerző saját számításai
Külkereskedelmi nyitottság Termékkereskedelem, GDP folyó áras és vásárlóerő-paritásos adataival H –folyó áron H –ppp Forrás: Gács János (2007): A globalizáció számokban. I. .. Közgazdasági Szemle, LIV. évf. október, 883. o. A Szerző saját számításai alapján, a WDI (2006) adatbázisán
Hogyan hatott a nemzetközi pénzügyi válság a nemzetközi kereskedelemre • Visszarendeződés - protekcionizmus erősödése ?
Nemzetközi áru-és szolgáltatások kereskedelmének változása (volumen adatok) Forrás: IMF World Economic Outlook , Oct. 2010
Nemzetközi kereskedelem és a válság • Kereskedelmet akadályozó gazdaságpolitikai eszközök és mérésük • Mérése – összetett • Azt számítják, hogy az alkalmazott eszközök milyen mértékű vámegyenértéknek felelnek meg • Nemzetközi szervezetek különböző mutatói • WTO, UNCTAD, IMF, Világbank,
Kereskedelmet akadályozó intézkedések napjainkban VÁMOK NEM TARIFÁLIS ESZKÖZÖK (NTM)* „Határon túli” szabályozás pl. Technikai jellegű TBT = technicalbarriersto trade Egészségügyi és növény-egészségügyi SPS= sanitary and phytosanitarymeasures Szolgáltatások nemzeti szabályozása • Jelentőségük fokozatosan csökkent • Jelen válságban nem játszanak szerepet *NTM (non-tariffmeasures )
Kereskedelemi intézkedések csoportosítása • WTO csoportosítás • Közvetlenül az importot érintő intézkedések • Közvetlenül az exportot érintő intézkedések • Termelést és kereskedelmet érintő intézkedések • UNCTAD felsorolás (Az előadás anyaga végén található)
WTO: kereskedelmi eszközök csoportosítása Eljárások Export adó Export-korlátozó Export szubvenció Exportot segítő Speciális gazdasági zóna • Közvetlenül az importot érintő intézkedések • Közvetlenül az exportot érintő intézkedések • Vámeljárás • Vámok, más adók és járulékok • Vámérték meghatározása • Fuvarozás előtti ellenőrzés • Származási bizonyítvány • Importtilalom , kvóta és engedély • Anti-dömping, értékkiegyenlítő vám • Kormányzati közbeszerzés • Állami kereskedelmi vállalatok • Egyéb intézkedések
WTO: kereskedelmi eszközök csoportosítása Termelést és kereskedelmet érintő intézkedések Szabályozási keret Technikai jellegű (TBT) Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) Kereskedelmi vonatkozású szellemei tulajdonjog A fenti csoportosítások forrása: WTO Report, 2012, p.99
Milyen okokból alkalmazzák a nem tarifális (NTM) eszközöket? • Közcélok protekcionizmus • Nehéz a hatását megkülönböztetni • Nem átláthatók (vámokhoz képest) • Piaci problémák kezelése • Vámok helyett • Nemzetközi kereskedelmi szerződésekben megjelennek Szabályozásuk kérdése aktuális
Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések (SPS) és az országok száma Forrás: WTO REPORT, 2012, p. 106
Nem tarifális jellegű intézkedések, az USA és az EU exportőrei esetében, %, 2009
Nem vámjellegű eszközök költségei Forrás: Kereskedelem, növekedés és globális ügyek. Európai Bizottság, COM, (2010) 612, 3. táblázat Vámegyenérték: A nem vámjellegű szabályozási intézkedések itt feltüntetett vámegyenértékeit iparpolitikai felmérésekből ökonometriai módszerekkel számolták ki.
Akadályok méréseVilágbank mutatói • Kereskedelemkorlátozottságának indexe • Trade Restrictiveness Index – TRI • Reáljövedelemre vonatkozó • Átfogó kereskedelemkorlátozottsági Index • Overall Trade Restrictiveness Index – OTRI • Importra vonatkozó • Piachoz való hozzáférés átfogó kereskedelem-korlátozottsági Index • Market Access Overall Trade Restrictiveness Index – MA-OTRI • Exportra vonatkozik
Szolgáltatások nyitottsága • Szolgáltatások: vegyes tevékenységek összessége • Tevékenység és „felhasználása”, elfogyasztása időben egybeesik • Sok szolgáltatás lokális jellegű – más tényezők pl. tőkeáramlás • Feltételezés • a globalizáció további fejlődése a szolgáltatások nyitottságától függ • Szolgáltatások nyitottságának mérése • Szolgáltatásexport/GDP • Szolgáltatásimport/GDP
Szolgáltatások külkereskedelemének nyitottsága Forrás: Gács János (2007): A globalizáció számokban. I. .. Közgazdasági Szemle, LIV. évf. október, 899. o. A Szerző saját számításai WDI 2006. adatbázisán .
Visszarendeződött-e a kereskedelem a válság hatására? • Protekcionizmus vált-e a jellemzővé a nemzetközi gazdasági válság hatására 2008 után? • Indokolja válaszát! Használja fel az előadás adatait, grafikonjaiból levonható következtetéseket!
Példa: Gazdaságpolitika és külgazdaság összefüggése – Magyarország
Makrogazdasági kilátások Forrás: Magyarország. Aktualizált konvergencia programja, 2009-2012., 1.táblázat, 60. oldal
A növekedés összetevői(előző évi áron) Forrás: Magyarország. Aktualizált konvergencia programja, 2009-2012., 1.táblázat, 60. oldal
UNCTAD: Nem tarifális (vámjellegű) eszközök • Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) • Technikai jellegű (TBT) • Fuvarozás előtti ellenőrzés és formaságok • Árellenőrzés • Licence, kvóták, tilalmak és más mennyiségi • Járulékok, adók és más para-tarifális • Pénzügyi • Versenyellenes intézkedések
UNCTAD: Nem tarifális (vámjellegű) eszközök • Kereskedelmet érintő beruházási eszközök • Értékesítés korlátozása • Értékesítés utáni szolgáltatás korlátozása • Támogatások (kivéve export-szubvenciót) • Kormányzati közbeszerzési korlátozás • Szellemi tulajdonjoghoz kapcsolódó • Eredetigazolás/származási bizonyítvány • Exportra vonatkozó intézkedések
Forrás • Gács János (2007): A globalizáció számokban. I. . Közgazdasági Szemle, LIV. évf. október, (876-902 o.) • Gács János (2007): A globalizáció számokban. II. . Közgazdasági Szemle, LIV. évf. november, (960-973. o.) • TRADE AND DEVELOPMENT REPORT, 2011, UNCTAD, Geneva • World InvestmentReport 2011, Overview, UNCTAD, June, 2011
WTO Report, 2012 Trade and public policies:A closer look at non- Website: www.wto.orgtariff measures in the 21st century
Köszönöm a figyelmet!