250 likes | 406 Views
Skovens dag- og natsommerfugle. Vigtige levestedsparametre med særligt fokus på rødlistede arter. Vores mentale billede af skov kan adskille sig væsentligt fra sommerfugle krav til levestedet . et velafgrænset rum (indenfor skovgærdet) præcist adskilt fra omgivelserne
E N D
Skovens dag- og natsommerfugle Vigtige levestedsparametre med særligt fokus på rødlistede arter
Vores mentale billede af skov kan adskille sig væsentligt fra sommerfugle krav til levestedet • et velafgrænset rum (indenfor skovgærdet) præcist adskilt fra omgivelserne • sluttet krondække (understøttet af en skovlov med fokus på forædling og vedmasseproduktion) • Vs. guldalderlandskabet og sandsynligvis og vs. naturlig/ fri vegetationsudvikling under tilstedeværelse af store græssere glidende overgange imellem alle naturtyper
Rødlistede arter tilknyttet skov i bred forstand • Ca. 2554 naturligt forekommende danske sommerfugle: • Ca. 1014 storsommerfugle • heraf 99 arter dagsommerfugle • Ca. 1540 småsommerfugle • Af 38 rødlistede dagsommerfugle er 22 arter skovrelaterede - heraf 10 nulevende arter og 12 uddøde. • Desuden to nytilkomne arter (Ilia og østlig takvinge). • Af 88 rødlistedenatsommerfugle (excl. målere) er 16 arter uddøde. • 46 arter er skovrelaterede - heraf 35 nulevende arter og 11 uddøde arter.
Skovhvidvinge • Enghvidvinge • Perlemorrandøje • Mnemosyne • Terningesommerfugl • Askepletvinge • Mørk pletvinge • Herorandøje • Poppelsommerfugl • Kirsebærtakvinge • Slåensommerfugl • Egesommerfugl Uddøde Dagsommerfugle knyttet til skovbiotoper
Rødlig perlemorsommerfugl • Sortplettet bredpande • Spættet bredpande • Brun pletvinge • Skovperlemorsommerfugl • Markperlemorsommerfugl • Kejserkåbe • Det hvide w • Guldhale • * Spejlbredpande • * Ilia • * Østlig takvinge Nulevende rødlistede dagsommerfugle knyttet til skovbiotoper
Også arter tilknyttet renafdrifter er gået tilbage, f.eks. • Enghvidvinge og Skovhvidvinge • Sort ildfugl - incl. overdrev (rødknæ) • Rødlig perlemorsommerfugl (tidligere i stævningsskove)
Dagsommerfugle i fremgang, eller som klarer sig godt • Det hvide C Grønåret kålsommerfugl • Nældesommerfugl Citronsommerfugl • Skovrandøje Aurora • SkovblåfuglBlåhale • Hvid admiral (Kejserkåbe) • Iris • (Østlig takvinge) • (Spejlbredpande) • (Ilia) • (Sort ildfugl)
Efter mange års status som uddød er spejlbredpande nyindvandret - biotopen er skovmoser og fugtige lysninger med blåtop og eng-rørhvene. I modsætning til Ilia er biotopen ret udbredt
AcronictacuspisAgrocholanitida • AmphipyraperfluaCallimorphadominula • CallitearaabietisCalophasialunula • CatocalapromissaCatocalasponsa • ColobochylasalicalisDiarsiadahlii • DilobacaeruleocephalaDrymoniaobliterata • PhyllodesmailicifoliaLamprotesc-aureum • LithophanelamdaParasemiaplantaginis • EilemapygmaeolaHerminiatarsicrinalis • LacanobiasplendensNotodontatorva • EpilectalinogriseaPachetrasagittiger • PhragmatiphilanexaPanemeriatenebrata • PtilophoraplumigeraSchrankiataeniali • Shargacuculliascrophulariae O. recens • ThaumetopoeapinivoraTrichiuracrataegi • E. Versicolora A. strigosa M. neustria E. similis • L. salicisB. nubeculosa C. anastomosis C. affinis • C. Lactucae H. respersa L. Viciae P. tristalis • P. pabulatricula P. tentacularia P. Sobrina X. ditrapezium
Gamle kontra unge træer • Gamle træer og dødt ved (sommerfugle som indgår i nedbryderfødekæden) • Også spændende arter i yngre selvopvækst/ nyplantede kulturer (kratkvaliteter) – især hvis de ligger i sammenhæng med eksisterende skove og krat med gode muligheder for spredning
Opsummering • Flere lysninger • Steder hvor skoven ikke kan gro, som Skovmoser, klippehede • Kulturbetinget udnyttelse (eller store bestande af græssere), som skovenge med græsning eller høslæt, samt ruderater (småagre). • Vejrabatter og vejgrøfter – gerne brede og uregelmæssige • Renafdrifter, fladefald og naturligt sammenbrud - må gerne ligge længe før de plantes til/ eller springer i skov af sig selv • Diffuse overgange imellem skov og lysåbne naturtyper (klithede, overdrev, moser, enge osv) • Mere selvgroet skov - gerne under påvirkning af græsning og stævning • Naturlig hydrologi lysninger, sumpskov, skovmose og –enge • Naturligt forekommende træarter • Såvel gammel skov, som forstyrrede områder • En mere dynamisk opfattelse af skov – som en naturtype i direkte samspil med andre lysåbne naturtyper