210 likes | 312 Views
Skovens dag- og natsommerfugle. Vigtige levestedsparametre med særligt fokus på rødlistede arter. Vores mentale billede af skov kan adskille sig væsentligt fra sommerfugle krav til levestedet. et velafgrænset rum (indenfor skovgærdet) præcist adskilt fra omgivelserne
E N D
Skovens dag- og natsommerfugle Vigtige levestedsparametre med særligt fokus på rødlistede arter
Vores mentale billede af skov kan adskille sig væsentligt fra sommerfugle krav til levestedet • et velafgrænset rum (indenfor skovgærdet) præcist adskilt fra omgivelserne • sluttet krondække (understøttet af en skovlov med fokus på forædling og vedmasseproduktion) • Vs. guldalderlandskabet og sandsynligvis og vs. naturlig/ fri vegetationsudvikling under tilstedeværelse af store græssere glidende overgange imellem alle naturtyper
Rødlistede arter tilknyttet skov i bred forstand • Ca. 2554 naturligt forekommende danske sommerfugle: • Ca. 1014 storsommerfugle • heraf 99 arter dagsommerfugle • Ca. 1540 småsommerfugle • Af 38 rødlistede dagsommerfugle er 22 arter skovrelaterede - heraf 10 nulevende arter og 12 uddøde. • Desuden to nytilkomne arter (Ilia og østlig takvinge). • Af 88 rødlistedenatsommerfugle (excl. målere) er 16 arter uddøde. • 46 arter er skovrelaterede - heraf 35 nulevende arter og 11 uddøde arter.
Skovhvidvinge • Enghvidvinge • Perlemorrandøje • Mnemosyne • Terningesommerfugl • Askepletvinge • Mørk pletvinge • Herorandøje • Poppelsommerfugl • Kirsebærtakvinge • Slåensommerfugl • Egesommerfugl Uddøde Dagsommerfugle knyttet til skovbiotoper
Rødlig perlemorsommerfugl • Sortplettet bredpande • Spættet bredpande • Brun pletvinge • Skovperlemorsommerfugl • Markperlemorsommerfugl • Kejserkåbe • Det hvide w • Guldhale • * Spejlbredpande • * Ilia • * Østlig takvinge Nulevende rødlistede dagsommerfugle knyttet til skovbiotoper
Også arter tilknyttet renafdrifter er gået tilbage, f.eks. • Enghvidvinge og Skovhvidvinge • Sort ildfugl - incl. overdrev (rødknæ) • Rødlig perlemorsommerfugl (tidligere i stævningsskove)
Dagsommerfugle i fremgang, eller som klarer sig godt • Det hvide C Grønåret kålsommerfugl • Nældesommerfugl Citronsommerfugl • Skovrandøje Aurora • SkovblåfuglBlåhale • Hvid admiral (Kejserkåbe) • Iris • (Østlig takvinge) • (Spejlbredpande) • (Ilia) • (Sort ildfugl)
Efter mange års status som uddød er spejlbredpande nyindvandret - biotopen er skovmoser og fugtige lysninger med blåtop og eng-rørhvene. I modsætning til Ilia er biotopen ret udbredt
AcronictacuspisAgrocholanitida • AmphipyraperfluaCallimorphadominula • CallitearaabietisCalophasialunula • CatocalapromissaCatocalasponsa • ColobochylasalicalisDiarsiadahlii • DilobacaeruleocephalaDrymoniaobliterata • PhyllodesmailicifoliaLamprotesc-aureum • LithophanelamdaParasemiaplantaginis • EilemapygmaeolaHerminiatarsicrinalis • LacanobiasplendensNotodontatorva • EpilectalinogriseaPachetrasagittiger • PhragmatiphilanexaPanemeriatenebrata • PtilophoraplumigeraSchrankiataeniali • Shargacuculliascrophulariae O. recens • ThaumetopoeapinivoraTrichiuracrataegi • E. Versicolora A. strigosa M. neustria E. similis • L. salicisB. nubeculosa C. anastomosis C. affinis • C. Lactucae H. respersa L. Viciae P. tristalis • P. pabulatricula P. tentacularia P. Sobrina X. ditrapezium
Gamle kontra unge træer • Gamle træer og dødt ved (sommerfugle som indgår i nedbryderfødekæden) • Også spændende arter i yngre selvopvækst/ nyplantede kulturer (kratkvaliteter) – især hvis de ligger i sammenhæng med eksisterende skove og krat med gode muligheder for spredning
Opsummering • Flere lysninger • Steder hvor skoven ikke kan gro, som Skovmoser, klippehede • Kulturbetinget udnyttelse (eller store bestande af græssere), som skovenge med græsning eller høslæt, samt ruderater (småagre). • Vejrabatter og vejgrøfter – gerne brede og uregelmæssige • Renafdrifter, fladefald og naturligt sammenbrud - må gerne ligge længe før de plantes til/ eller springer i skov af sig selv • Diffuse overgange imellem skov og lysåbne naturtyper (klithede, overdrev, moser, enge osv) • Mere selvgroet skov - gerne under påvirkning af græsning og stævning • Naturlig hydrologi lysninger, sumpskov, skovmose og –enge • Naturligt forekommende træarter • Såvel gammel skov, som forstyrrede områder • En mere dynamisk opfattelse af skov – som en naturtype i direkte samspil med andre lysåbne naturtyper